Biserica de lemn Sf. Ioan Botezătorul din Fărcășești
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/26/RO_GJ_Biserica_din_Brostenita_%283%29.jpg/280px-RO_GJ_Biserica_din_Brostenita_%283%29.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/55/RO_GJ_Biserica_din_Brostenita_%281%29.jpg/280px-RO_GJ_Biserica_din_Brostenita_%281%29.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/53/RO_GJ_Biserica_de_lemn_Farcasesti-Brostenita_%2825%29.jpg/280px-RO_GJ_Biserica_de_lemn_Farcasesti-Brostenita_%2825%29.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8a/RO_GJ_Biserica_de_lemn_Farcasesti-Brostenita_%2816%29.jpg/280px-RO_GJ_Biserica_de_lemn_Farcasesti-Brostenita_%2816%29.jpg)
Biserica de lemn „Sfântul Ioan Botezătorul” din Fărcășești, comuna Fărcășești, județul Gorj, datează din anul 1848[1]. Biserica se află pe noua listă a monumentelor istorice sub codul LMI: GJ-II-m-B-09300.
Istoric și trăsături
Biserica de lemn „Sfântul Ioan Botezătorul" din cătunul Broștenița, satul Fărcășești, a fost ridicată în anul 1848, din lemn de stejar, folosindu-se, probabil, și elemente ale uneia mai vechi, din secolul XVIII. Bârnele sunt îmbinate în coadă de rândunică. Ea a fost renovată în 1876. La începutul secolului XX, biserica a fost închisă, datorită stării avansate de degradare. Între anii 1937 – 1938 au avut loc reparații capitale, fiind înlocuit acoperișul.
Planul este tipic pentru bisericile de lemn din zona de nord a Olteniei: biserică de tip navă, cu altarul decroșat, poligonal, retras pe laturile de nord și sud, pentru obținerea proscomidiei (nișa din latura de nord a altarului) și diaconiconului (firidă în dreapta altarului). Biserica nu are turlă; are în schimb un pridvor, susținut de 6 stâlpi de lemn, iar acoperișul este din șiță.
În anul 2009, biserica a intrat într-un proces de renovare și consolidare, lucrările fiind finanțate de Ministerul Culturii și Consiliul Local Fărcășești. A fost resfințită în data 9 septembrie 2013, în ziua de pomenire a Sfinților Ioachim și Ana, care a devenit al doilea hram al bisericii[2].
Bibliografie
- Studii regionale
- Pănoiu, Andrei (). Arhitectura bisericilor de lemn din Țara Românească. Institutul de Arhitectură „Ion Mincu” din București: manuscris.
- Cristache-Panait, Ioana (). Arhitectura de lemn din județul Gorj. București: Arc 2000. ISBN 973-99718-2-2.
Vezi și
Note
Galerie de imagini
- Tablă de monument
- Biserica (nord-vest)
-
- Troița
- Latura de nord, cu decroşul absidei altarului, console şi îmbinări
- Brâu median
- Stâlp şi console la pridvor
- Intrarea
- Nişă la altar
-
- Îmbinări, console, cosoroaba zimțată
- Biserica și cimitirul
![Commons](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
Legături externe
- CIMEC[nefuncțională] Fișă de monument
- Monumente istorice din România Fișă de monument