Iso Kaakkojärvi
Iso Kaakkojärvi | |
---|---|
Valtiot | Suomi |
Maakunnat | Pirkanmaa |
Kunnat | Kangasala |
Koordinaatit | 61°26′47″N, 24°28′29″E |
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja | |
Päävesistöalue | Kokemäenjoen vesistö (35) |
Valuma-alue | Längelmäveden alue (35.72) |
Laskujoki | Holtanoja [1] |
Järvinumero | 35.728.1.004 |
Mittaustietoja | |
Pinnankorkeus | 118,9 m [1] |
Rantaviiva | 2,488 km [2] |
Pinta-ala | 11,903 ha [2] |
Saaria | 2 [1] |
![]() Iso Kaakkojärvi | |
[ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ] ![]() | |
Infobox OK |
Iso Kaakkojärvi [2][1] on Pirkanmaalla Kangasalla Kauppilassa Laipanmaan metsäalueen reunalla sijaitseva järvi.[2][1]
Maantietoa
Järven pinta-ala on 11,9 hehtaaria ja se on 900 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Pakkalan karttalehden alueella kallioperä on suurimmaksi osaksi liuskeista kiveä. Siihen on syntynyt jääkauden aikana mannerjäätikön kalliomurroksiin kuluttamia pitkiä ja syviäkin laaksoja, joiden suunta on luoteesta kaakkoon. Eräs tällainen näkyy maastossa kaakossa Läyliän järvestä alkavana ja luoteessa Keljonjärveen päättyvänä murroslinjana. Tähän laaksoon on muodostunut Iso Hirvijärvi, Vähä Hirvijärvi, Vasajärvi, Iso Saarijärvi, Iso Kaakkojärvi, Holtanoja ja sedimenttien peittämänä Keljonjärvi[3]. Järvi on kaakko-luoteis-suuntainen ja sen lounaiset rannat kohoavat lyhyellä matkalla yli 40 metrin korkeuteen, ja Kaakkovuoren kohdalla yli 60 metrin korkeuteen. Siellä sijaitsee 700 metriä pitkä kalliojyrkänne. Pohjoisrannassa on loivempia rinteitä ja järven päissä on suomaatakin.[2][1][4]
Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta, jotka ovat metsäisiä kalliosaaria. Suurempi niistä on yli 100 metriä pitkä. Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä ja se on metsämaata. Pohjoisrannalla sijaitsee kolme vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet Välimaan kylältä.[2][1][4]
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Keljonjärven valuma-alueeseen (35.728) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118,9 metriä mpy. Järveen laskee muutama metsäoja ja yksi niistä on Pikkuisen Kaakkojärven laskuoja. Järven oma laskuoja on Holtanoja, joka lähtee koillispäästä koilliseen ja yhtyy viiden kilometrin päässä Myllyojaan, joka vuorostaan laskee puolen kilometrin jälkeen Keljonjärveen. Se on salmien kautta yhteydessä Saksalaonselällä samalla korkeudella olevaan Längelmäveteen.[2][1]
Luontoarvoja
Vesi on hapanta, runsashumuksista ja ruskean väristä. Järven vesi on luokiteltu tyydyttäväksi ja järvi soveltuu virkistyskäyttöön myös tyydyttävästi.[5]
Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi oli kirjoitettu ”Kakojärvi”. Järvi oli silloinkin autio, mutta Holtanojan varret oli raivattu jyrkänteille asti niityiksi. Keljonjärvi oli tuolloin Längelmäveden lahti, jonka pohjukka sijaitsi yhdystien 14010 luoteispuolella. Holtanoja on vasta Längelmäveden pinnanlaskun jälkeen yhtynyt Myllyojaan. Vuoden 1957 peruskartassa järvellä ei ollut vielä mökkejä, mutta seuraavassa vuoden 1977 kartassa niitä oli yksi.[6][7][8][9]
Lähteet
- ↑ a b c d e f g h Iso Kaakkojärvi, Kangasala (sijainti maastokartalla) Karttapaikka. Helsinki: Maanmittauslaitos. Viitattu 13.9.2019.
- ↑ a b c d e f g Ympäristö- ja paikkatietopalvelu Syke (edellyttää rekisteröitymisen) Helsinki: Suomen Ympäristökeskus. Viitattu 3.1.2018.
- ↑ Kukkonen, M. & Sten, C-G.: Maaperäkartan 2141 08 selitys, Geologinen tutkimuskeskus, 1990, viitattu 19.1.2018
- ↑ a b Iso Kaakkojärvi, Kangasala (sijainti ilmavalokuvassa) Karttapaikka. Helsinki: Maanmittauslaitos. Viitattu 13.9.2019.
- ↑ Kangasalan kunta: Sahalahden rantaosayleiskaavan luontoselvitys[vanhentunut linkki], FCG Finnish Consulting Group Oy, 10.5.2012, viitattu 18.1.2018
- ↑ Kalmbergin kartasto: Sotilaskartta 1:100 000. Keisarillisen Venäjä, 1855–1856. Kartta (fc20050735.jpg) Heikki Rantatuvan karttapalvelussa (JPG) (viitattu 3.1.2018) suomi
- ↑ Peruskartta 1:20 000. 2141 08 Pakkala. Helsinki: Maanmittauslaitos, 1957. Kartta Vanhat painetut kartat -palvelussa (JPG) (viitattu 3.1.2018)
- ↑ Peruskartta 1:20 000. 2141 08 Pakkala. Helsinki: Maanmittauslaitos, 1977. Kartta Vanhat painetut kartat -palvelussa (JPG) (viitattu 3.1.2018)
- ↑ Peruskartta 1:20 000. 2141 08 Pakkala. Helsinki: Maanmittauslaitos, 1987. Kartta Vanhat painetut kartat -palvelussa (JPG) (viitattu 3.1.2018)
Kokemäenjoen vesistö (35) | Kokemäenjoen alue (35.1) • Vanajaveden–Pyhäjärven alue (35.2) • Näsijärven–Ruoveden alue (35.3) • Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alue (35.4) • Ikaalisten reitin valuma-alue (35.5) • Keuruun reitin valuma-alue (35.6) • Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alue (35.7) • Vanajan reitin valuma-alue (35.8) • Loimijoen valuma-alue (35.9) | ||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Rajautuvat vesistöt ja osa-alueet: | Vanajaveden-Pyhäjärven alue (35.2) • Näsijärven–Ruoveden alue (35.3) • Keuruun reitin valuma-alue (35.6) • Suur-Päijänteen alue (14.2) | ||||||||||||||||||
Mallasveden ja Pälkäneveden alue (35.71) | noin 90 kohdetta
| ||||||||||||||||||
Längelmäveden alue (35.72) | noin 190 kohdetta
| ||||||||||||||||||
Vesijärven valuma-alue (35.73) | noin 50 kohdetta
| ||||||||||||||||||
Venehjoen valuma-alue (35.74) | noin 100 kohdetta
| ||||||||||||||||||
Leppähampaanjoen valuma-alue (35.75) | noin 110 kohdetta
| ||||||||||||||||||
Pääskylänjoen valuma-alue (35.76) | noin 130 kohdetta
| ||||||||||||||||||
Hauhon alue (35.77) | noin 80 kohdetta
| ||||||||||||||||||
Kukkian reitin valuma-alue (35.78) | noin 240 kohdetta
| ||||||||||||||||||
Ormajoen valuma-alue (35.79) | noin 40 kohdetta
|