Aulusjärvi
Aulusjärvi | |
---|---|
Valtiot | Suomi |
Maakunnat | Keski-Suomi, Päijät-Häme |
Kunnat | Jämsä, Kuhmoinen |
Koordinaatit | 61°38′05″N, 24°55′17″E |
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja | |
Päävesistöalue | Kokemäenjoen vesistö (35) |
Valuma-alue | Pääskylänjoen valuma-alue (35.76) |
Laskujoki | oja Kuoksenjärveen [1] |
Järvinumero | 35.764.1.016 |
Mittaustietoja | |
Pinnankorkeus | 123,8 m [1] |
Rantaviiva | 6,796 km [2] |
Pinta-ala | 71,046 ha [2] |
Saaria | 8 [1] |
![]() Aulusjärvi | |
[ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ] ![]() | |
Infobox OK |
Aulusjärvi[2][1] on Keski-Suomessa Jämsässä ja Pirkanmaalla Kuhmoisten Pukarankulmalla sijaitseva järvi.[2][1]
Maantietoa
Järven pinta-ala on 71 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Se sijaitsee Kuoksenjärven ja Pukarajärven välissä. Järven pohjoispäätä kutsutaan Pitkäpohjaksi. Järvellä on kartan mukaan 8 saarta, joista Laivasaaret ovat suurimmat. Ne muodostavat kolmen saaren jonon järven etelärannan edustalle. Sen rantaviivan pituus on 6,8 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rannoille on rakennettu yli 20 vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet Pukarankulman kautta kulkevalta kylätieltä. Jämsän ja Kuhmoisten välinen kuntaraja ylittää järven kaakkoispään siten, että suuri osa järvestä jää Jämsään.[2][1][3]
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Pukarajärven alueeseen (35.764) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 123,8 metriä mpy. Siihen on johdettu yli 10 metsä- tai suo-ojaa. Suuri metsäoja Kaijanoja laskee järven luoteisrantaan. Se tuo sieltä Kaijanjärven (6 ha) ja Lammin vesiä. Aulusjärven laskuoja lähtee Pitkäpohjan itärannasta ja se laskee 150 metrin jälkeen Kuoksenjärveen. Ojalle tulee matkalla pudotusta 0,3 metriä.[2][1]
Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen karttanimi on ”Autusjärvi”, mutta se lienee kirjoitusvirhe. Kartassa järvi on autio.[4]
Vuoden 1965 peruskartassa järvi on edelleen autio ja siihen oli johdettu vain kaksi lyhyttä metsäojaa. Vuonna 1986 ojia oli enemmän ja rannoille oli rakennettu kaksi mökkiä.[5][6]
Lähteet
- ↑ a b c d e f g Aulusjärvi, Jämsä (sijainti maastokartalla) Karttapaikka. Helsinki: Maanmittauslaitos. Viitattu 13.9.2019.
- ↑ a b c d e f Ympäristö- ja paikkatietopalvelu Syke (edellyttää rekisteröitymisen) Helsinki: Suomen Ympäristökeskus. Viitattu 9.11.2017.
- ↑ Aulusjärvi, Jämsä (sijainti ilmavalokuvassa) Karttapaikka. Helsinki: Maanmittauslaitos. Viitattu 13.9.2019.
- ↑ Kalmbergin kartasto: Sotilaskartta 1:100 000. Keisarillisen Venäjä, 1855–1856. Kartta (fc20050735.jpg) Heikki Rantatuvan karttapalvelussa (JPG) (viitattu 6.11.2017) suomi
- ↑ Peruskartta 1:20 000. 2144 01 Pukarajärvi. Helsinki: Maanmittauslaitos, 1965. Kartta Vanhat painetut kartat -palvelussa (JPG) (viitattu 6.11.2017)
- ↑ Peruskartta 1:20 000. 2144 01 Pukarajärvi. Helsinki: Maanmittauslaitos, 1986. Kartta Vanhat painetut kartat -palvelussa (JPG) (viitattu 6.11.2017)
Kokemäenjoen vesistö (35) | Kokemäenjoen alue (35.1) • Vanajaveden–Pyhäjärven alue (35.2) • Näsijärven–Ruoveden alue (35.3) • Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alue (35.4) • Ikaalisten reitin valuma-alue (35.5) • Keuruun reitin valuma-alue (35.6) • Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alue (35.7) • Vanajan reitin valuma-alue (35.8) • Loimijoen valuma-alue (35.9) | ||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Rajautuvat vesistöt ja osa-alueet: | Vanajaveden-Pyhäjärven alue (35.2) • Näsijärven–Ruoveden alue (35.3) • Keuruun reitin valuma-alue (35.6) • Suur-Päijänteen alue (14.2) | ||||||||||||||||||
Mallasveden ja Pälkäneveden alue (35.71) | noin 90 kohdetta
| ||||||||||||||||||
Längelmäveden alue (35.72) | noin 190 kohdetta
| ||||||||||||||||||
Vesijärven valuma-alue (35.73) | noin 50 kohdetta
| ||||||||||||||||||
Venehjoen valuma-alue (35.74) | noin 100 kohdetta
| ||||||||||||||||||
Leppähampaanjoen valuma-alue (35.75) | noin 110 kohdetta
| ||||||||||||||||||
Pääskylänjoen valuma-alue (35.76) | noin 130 kohdetta
| ||||||||||||||||||
Hauhon alue (35.77) | noin 80 kohdetta
| ||||||||||||||||||
Kukkian reitin valuma-alue (35.78) | noin 240 kohdetta
| ||||||||||||||||||
Ormajoen valuma-alue (35.79) | noin 40 kohdetta
|