Фрідріх I (герцог Саксен-Гота-Альтенбурзький)
Фрідріх I | |
---|---|
нім. Friedrich I. | |
![]() Фрідріх I на гравюрі Якоба фон Сандрарта, 1677 | |
2-й герцог Саксен-Гота-Альтенбургу | |
Початок правління: | 1675 |
Кінець правління: | 2 серпня 1691 |
Попередник: | Ернст I |
Наступник: | Фрідріх II |
Дата народження: | 15 липня 1646(1646-07-15) |
Місце народження: | Гота, Саксен-Гота |
Країна: | Священна Римська імперія |
Дата смерті: | 2 серпня 1691(1691-08-02) (45 років) |
Місце смерті: | Фрідріхсверт, Священна Римська імперія |
Поховання | Friedenstein Castled |
Дружина: | 1) Магдалена Сибілла Саксен-Вайссенфельська 2) Крістіна Баден-Дурлахська |
Діти: | Анна Софія, Магдалена Сибілла, Доротея Марія, Фредеріка, Фрідріх, Йоганн Вільгельм, Єлизавета, Йоганна |
Династія: | Ернестинська лінія Веттінів |
Батько: | Ернст I |
Мати: | Єлизавета Софія Саксен-Альтенбурзька |
Нагороди: | ![]() |
Фрідріх I у Вікісховищі |
Фрідріх I (нім. Friedrich I., 15 липня 1646 — 2 серпня 1691) — герцог Саксен-Гота-Альтенбургу у 1675—1691 роках, фактично правив з 1674 року. Син герцога Саксен-Готи Ернста I та принцеси Саксен-Альтенбурзької Єлизавети Софії. Перший час правив разом із молодшими братами, у 1680 році була укладена угода про розділ земель. У 1685 році ввів у країні прімогенітуру.
У 1677 році почав будівництво заміської резиденції Фрідріхсверт, а у 1683 році заснував Готський придворний театр. Створив постійну армію, яка на момент його смерті налічувала 10 тисяч осіб. Цікавився алхімією.
Залишив щоденники.
Біографія
Ранні роки
Народився 15 липня 1646 року у Готі. Був сьомою дитиною та четвертим сином в родині правлячого герцога Саксен-Готи Ернста I та його дружини Єлизавети Софії Саксен-Альтенбурзької. Мав старших сестер, Єлизавету Доротею, Софію та Йоганну, й брата Йоганна Ернста. Інші діти померли в ранньому віці до його народження. Згодом сімейство поповнилося одинадцятьма молодшими дітьми, з яких вижили семеро.
Мешкала сім'я у Готі. Від 1643 року тривало будівництво нової резиденції Фріденштайн. Основні роботи були завершені у 1654 році. До 1672 року йшло укріплення фортифікацій.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a2/Arolsen_Klebeband_01_185.jpg/200px-Arolsen_Klebeband_01_185.jpg)
У грудні 1657 року герцогське сімейство вразила епідемія віспи. Старший син та дві доньки померли. Фрідріх після цього залишився найстаршим із виживших хлопчиків. Вихованням спадкоємця займалися Людольф Гіоб,[1] Абрахам Гісбах та Йоганн Міліус.[2]
У 1664 році Фрідріх навчався у Страсбурзькому університеті, а у 1666 — здобував освіту в університеті Єни. Здійснив кілька мандрівок Європою, однією з них була подорож 1667 року до Франції[2].
У 1672 році герцогство Саксен-Альтенбург відійшло Готі, й Ернст призначив Фрідріха його управителем. Слабшаючи здоров'ям, герцог у 1674 році оголосив старшого сина регентом усіх земель. У березні 1675 року Ернст помер, і Фрідріх став правителем Саксен-Готи. Оскільки в країні не було прімогенітури, він правив разом із молодшими братами.
Правлячий герцог
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/60/Christian_Schilbach_%28zugeschr.%29_-_Portr%C3%A4t_des_Herzogs_Friedrich_I._von_Sachsen-Gotha-Altenburg.jpg/200px-Christian_Schilbach_%28zugeschr.%29_-_Portr%C3%A4t_des_Herzogs_Friedrich_I._von_Sachsen-Gotha-Altenburg.jpg)
Перший час герцоги разом вели спільне господарство у замку Фріденштайн, але вже у 1676 році скасували дану домовленість та почали переговори щодо поділу батьківських земель. Остаточний договір про розділ Саксен-Готи був підписаний 24 лютого 1680 року. Фрідріх отримав міста Гота, Теннеберг, Ваксенбург, Іхтерхаузен, Георгенталь, Шварцвальд, Райнхардсбрунн, Фолькенроде, Оберкраніхфельд, Альтенбург, Лейхтенбург та Орламюнде. Землі складалися з трьох великих областей поблизу Готи, Кали та Альтенбургу й шести невеликих анклавів. Фактично, території повторювали старе герцогство Саксен-Альтенбург. Нове державне утворення отримало назву Саксен-Гота-Альтенбург. Своїм девізом правитель обрав: «Благочестя, розсудливість і справедливістьǃ».[2]
У 1676—1680 роках коштом герцога була відновлена стара кірха святого Августіна в Готі. У 1684 році була передрукована, так звана, «Ернестинська Біблія».[2]
Близько 1680 року Фрідріх оселився у замку Фрідріхсверт, хоча офіційно нова будівля була відкрита лише дев'ять років потому. Втім, основною резиденцією продовжував вважатися Фрідріхштайн. У січні 1681 року пішла з життя його дружина. Вже за сім місяців він узяв другий шлюб із 36-річною принцесою Баден-Дурлахською Крістіною. Весілля пройшло 14 серпня 1681 року в Ансбаху. Спільних дітей у подружжя не було.
У 1683 році заснував Готський придворний театр, який існує і досі. У тому ж році брав участь у першій битві Великої Турецької війни під Віднем. Згодом бився із французами під час війни за Пфальцьку спадщину. Створив у герцогстві постійну армію, чисельність якої у 1691 році сягнула 10 000 осіб. Військові справи вкрай негативно вплинули на фінанси країни.
У 1685 році, маючи двох синів, ввів у герцогстві прімогенітуру. Указом від 6 лютого 1688 року вона була підтверджена імператором Леопольдом I. В іншому, продовжував політику батька, дотримуючись прийнятих за нього законів.[2]
Полюбляв помпу й французьку моду, носив перуку та витрачав багато грошей на алхімічні експерименти. Залишив детальні щоденники.[2]
Помер 2 серпня 1691 року у резиденції Фрідріхсверт. Був похований у князівській крипті кірхи замку Фріденштайн у Готі.
Нагороди
Орден Слона (Данія) (1678)
Родина
У 23 роки він узяв шлюб із 21-річною принцесою Саксен-Вайссенфельською Магдаленою Сибіллою. Весілля відбулося 14 листопада 1669 року в Галле. У подружжя народилося восьмеро дітей:
- Анна Софія (1670—1728) — дружина князя Шварцбург-Рудольштадта Людвіга Фрідріха I, мала численних нащадків;
- Магдалена Сибілла (1671—1673) пішла з життя в дитячому віці;
- Доротея Марія (1674—1713) — дружина герцога Саксен-Мейнінгену Ернста Людвіга I, мала п'ятеро дітей;
- Фредеріка (1675—1709) — дружина принца Йоганна Августа Ангальт-Цербстського, дітей не мала;
- Фрідріх (1676—1732) — наступний герцог Саксен-Гота-Альтенбургу у 1691—1732, був пошлюблений з Магдаленою Августою Ангальт-Цербстською, мав численних нащадків;
- Йоганн Вільгельм (1677—1707) — генерал-фельдмаршал австрійської армії, загинув у битві при Тулоні під час війни за іспанську спадщину, одружений не був, дітей не мав;
- Єлизавета (1679—1680) померла в дитячому віці;
- Йоганна (1680—1704) — дружина герцога Мекленбург-Стреліца Адольфа Фрідріха II, дітей не мали.
Генеалогія
Йоганн Вільгельм Саксен-Веймарський![]() | Доротея Сусанна Пфальцька![]() | Йоакім Ернст![]() | Елеонора Вюртемберзька![]() | Фрідріх Вільгельм I ![]() | Анна Марія Пфальц-Нойбурзька![]() | Генріх Юлій![]() | Єлизавета Датська | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Йоганн III Саксен-Веймарський![]() | Доротея Марія Ангальтська![]() | Йоганн Філіп Саксен-Альтенбурзький![]() | Єлизавета Брауншвейг-Вольфенбюттельська![]() | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Ернст I![]() | Єлизавета Софія Саксен-Альтенбурзька![]() | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Фрідріх | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Примітки
- ↑ Gustav Adolf Siegfried: Ludolf, Hiob. in: Allgemeine Deutsche Biographie, Band 19, 1884 [1] [Архівовано 24 грудня 2018 у Wayback Machine.] (нім.)
- ↑ а б в г д е August Beck: Friedrich I., Herzog von Sachsen-Gotha und Altenburg. In: Allgemeine Deutsche Biographie. Band 8, Duncker & Humblot, Leipzig, 1878 [2] [Архівовано 28 січня 2022 у Wayback Machine.] (нім.)
Посилання
- Саксен-Гота (англ.)
- Профіль на Geni.com [Архівовано 23 грудня 2018 у Wayback Machine.] (англ.)
- Профіль на Genealogics.org [Архівовано 24 лютого 2021 у Wayback Machine.] (англ.)
- Профіль на Thepeerage.com [Архівовано 23 грудня 2018 у Wayback Machine.] (англ.)
- Генеалогія Фрідріха Саксен-Гота-Альтенбурзького [Архівовано 9 квітня 2013 у Wayback Machine.] (англ.)
|
|