Tjeggelvas
![]() Tjieggelvas utlopp, Gáldaksavon, sett från öster | |
Geografiskt läge | |
---|---|
Land | ![]() |
Län | Norrbottens län |
Kommun | Arjeplogs kommun |
Landskap | Lappland |
Socken | Arjeplogs socken |
Koordinater | |
WGS 84 | 66°37′06″N 17°34′03″Ö / 66.61847°N 17.56744°Ö / 66.61847; 17.56744 (Tjeggelvas) |
SWEREF 99 TM | 7391187, 613672 |
![]() ![]() Tjeggelvas Topografisk karta över Tjeggelvas. | |
![]() Karta över sjön Tjeggelvas. | |
Mått | |
Areal | 66,8 km² [1] |
Höjd | 450 m ö.h. [2] |
Strandlinje | 106 km [2] |
Maxdjup | 65 m [1] |
Flöden | |
Huvudavrinningsområde | Piteälvens huvudavrinningsområde (13000) |
Utflöde | Piteälven |
VattendragsID (VDRID) | 726267-175635 |
Status[1] | |
Ekologisk status | ![]() |
Kemisk status (exkl. kvicksilver) | ![]() |
Miljöproblem[2] | |
Försurning | ![]() |
Övergödning | ![]() |
Miljögifter (exkl. kvicksilver) | ![]() |
Främmande arter | ![]() |
Flödesförändringar | ![]() |
Kontinuitetsförändringar | ![]() |
Morfologiska förändringar | ![]() |
Källa | VISS (SE738202-158831) |
Övrigt | |
SjöID | 738202-158831 |
ID vattenförekomst | SE738202-158831 |
Vattenytans ID (VYID) | 739228-157808 |
Vattendistrikt | Vattenmyndigheten Bottenviken (SE1) |
Natura 2000 | Tjeggelvas (SE0820124)[3] |
Limnisk ekoregion | Norrlands inland, under trädgränsen över högsta kustlinjen |
Delavrinningsområde | |
Delavrinning ID (AROID) | 739217-157756 |
Namn | Utloppet av Tjeggelvas |
Areal | 183,37 km² |
Vattenytor | 68,23 km² |
Sjöprocent | 37,21 % |
Ackumulerad areal uppströms | 2 420,16 km² |
Biflödesordning | 1 |
Utflöde | Piteälven |
VattendragsID (VDRID) | 726267-175635 |
Avstånd till havet | 255 km |
Medelhöjd | 506 m ö.h. |
Område nedströms | 738210-158862 |
Källor | [4][5][6] |
Tjeggelvas (aktuell stavning Tjieggelvas) är en sjö i Arjeplogs kommun i Lappland som ingår i Piteälvens huvudavrinningsområde. Sjön är 65 meter djup, har en yta på 66,8 kvadratkilometer och befinner sig 450 meter över havet. Tjeggelvas ligger i Tjeggelvas Natura 2000-område.[3] Sjön avvattnas av vattendraget Piteälven.
Tjeggelvas är Piteälvens största sjö. Sjön är både under vinter- och sommartid en naturlig transportled mot fjällvärlden. Sjön är 3 mil lång och mycket djup så allt pimpelmete sker på 30-40 meter. Sjön innehåller röding, öring, harr, sik, abborre, lake, gädda, och kröding. Krödingen är en korsning mellan kanadensisk och svensk röding och kan bli så stor som 10–15 kg.
Örnvik ligger vid Tjeggelvas strand, där vägen tar slut och vildmarken vid, en mil norr om polcirkeln. Byn har ett bofast hus och en liten campinganläggning för fiske och jaktturister. Utanför Örnvik ligger klippön Paktesuolo som trots det karga intrycket har en mycket rik flora.
Från Örnvik utgår under vintern en rad skoterleder. Den största upp mot Västerfjäll och vidare mot Miekak och Mavas samt norrut längs Kungsleden mot Kvikkjokk. Söderut mot Vuonatjviken och Jäckvik. Övriga skoterleder från Örnvik är mot Akkapakte, Stenudden, Ballekjaure och Tjatsavagge.
Området kring sjön utgör även ett naturreservat i Arjeplogs kommun i Norrbottens län, även det benämnt Tjeggelvas.
Delavrinningsområde
Tjeggelvas ingår i delavrinningsområde (739217-157756) som SMHI kallar för Utloppet av Tjeggelvas. Medelhöjden är 506 meter över havet och ytan är 183,37 kvadratkilometer. Räknas de 150 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 2 420,16 kvadratkilometer. Avrinningsområdets utflöde Piteälven mynnar i havet.[6] Avrinningsområdet består mestadels av skog (57 procent). Avrinningsområdet har 68,23 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 37,2 procent.[5]
Galleri
- Tjieggelvas från sydväst.
- Tjieggelvas och orten västerfjäll med Västerfjälls kapell till vänster.
- I sjöns västra ända har sjön ett större tillflöde från sjön Falehaure (modern stavning Fálesjávrre). Älven korsas av två hängbroar.
Se även
Källor
- ^ [a b] ”Sjölyftet” (Microsoft Excel). SMHI. http://www.smhi.se/polopoly_fs/1.11384!Sjolista.xls. Läst 10 december 2012.
- ^ [a b] ”Ladda ner data från Svenskt vattenarkiv – Vattenytor (SVAR 2012)” (Esri Shape). SMHI. http://www.smhi.se/polopoly_fs/1.31148!/Menu/general/extGroup/attachmentColHold/mainCol1/file/Vy_y_2012_2c.zip. Läst 7 oktober 2012.
- ^ [a b] ”Naturvårdsverkets sammanställning av Natura 2000-områden” (Esri Shape). Naturvårdsverket. http://gis-services.metria.se/nvfeed/atom/annex1.xml. Läst 7 oktober 2012.
- ^ ”Ladda ner data från Svenskt vattenarkiv – Ackumulerade delavrinningsområden (SVAR 2010)” (Esri Shape). SMHI. http://www.smhi.se/polopoly_fs/1.22092!svaro_2010_2.zip. Läst 7 oktober 2012.
- ^ [a b] ”Ladda ner data från Svenskt vattenarkiv – delavrinningsområden (SVAR 2010)” (Esri Shape). SMHI. http://www.smhi.se/polopoly_fs/1.20768!/Menu/general/extGroup/attachmentColHold/mainCol1/file/aro_y_2010_2.zip. Läst 7 oktober 2012.
- ^ [a b] ”Ladda ner data från Svenskt vattenarkiv – Delavrinningsområden (SVAR 2012)” (Esri Shape). SMHI. http://www.smhi.se/polopoly_fs/1.24469!/Menu/general/extGroup/attachmentColHold/mainCol1/file/aro_y_2012_2.zip. Läst 7 oktober 2012.
- SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden
Externa länkar
- Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE)
- Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
- Tjeggelvas på VISS