Norra Kedums socken
Norra Kedums socken Socken | |
![]() Norra Kedums kyrka | |
Land | Sverige |
---|---|
Landskap | Västergötland |
Härad | Kållands härad |
Kommun | Lidköpings kommun |
Bildad | medeltiden |
Area | 10 kvadratkilometer |
Upphov till | Norra Kedums landskommun Norra Kedums församling |
Motsvarar | Norra Kedums distrikt |
Tingslag | Kinnefjärdings, Kinne och Kållands domsagas tingslag (–) Kållands tingslag (–) |
Karta | |
![]() ![]() Norra Kedums sockens läge i Västra Götalands län. | |
Koordinater | 58°28′43″N 12°53′57″Ö / 58.47861099°N 12.89916706°Ö / 58.47861099; 12.89916706 |
Koder, länkar | |
Sockenkod | 1997 |
Namn (ISOF) | lista |
Kulturnav | länk |
Hembygds- portalen | Norra Kedums distrikt |
Redigera Wikidata |
Norra Kedums socken i Västergötland ingick i Kållands härad, uppgick 1969 i Lidköpings stad och området ingår sedan 1971 i Lidköpings kommun och motsvarar från 2016 Norra Kedums distrikt.
Socknens areal var 9,63 kvadratkilometer varav 9,61 land.[1] År 2000 fanns här 200 invånare.[2] Orten Marbogården samt sockenkyrkan Norra Kedums kyrka ligger i socknen.
Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. Före den 1 januari 1886 (ändring enligt beslut den 17 april 1885) var namnet Kedums socken.[3]
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Kedums församling och för de borgerliga frågorna bildades Kedums landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Örslösa landskommun som 1969 uppgick i Lidköpings stad som 1971 ombildades till Lidköpings kommun.[2] Församlingen uppgick 2006 i Örslösa församling.[4]
1 januari 2016 inrättades distriktet Norra Kedum, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.
Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Kållands härad. De indelta soldaterna tillhörde Västgöta-Dals regemente, Kållands kompani.[5]
Geografi
Norra Kedums socken ligger väster om Lidköping med Vänern i norr och har också viss skärgård. Socknen är en småkuperad slättbygd.[1][6][7]
Socknen gränsar i väster till Tådene, i söder till Tranum, i öster till Väla, i nordost till Örslösa socken, och i nordväst till Vänern.
Kring kyrkogården rinner en liten å som senare utmynnar i en vik som kallas Skäftet[8].
Kedum nämns som tingsställe under medeltiden för Kållands härad[9]. Inom socknen fanns under medeltiden en stormansgård benämnd Fiske-kedum[10].
Byar och gårdar
Socknen består (år 1863) av följande gårdar och byar; Kejdum Storegården (eller Karegården), Aggetorp, Torpa, Stommen, Kambo, Plogsbo, Eke, Gröneberg, Dryte[11]. I jordeboken 1568 upptars 8 hela och 4 halva frälsehemman samt ett kyrktorp[12]. År 1878 bestod det av 9 frälse och 2 kronohemman med ett fastighetsvärde av 285900 kronor[13].
Storgården Fiske-kedum
Under medeltiden fanns stormansgården Fiske-kedum som torde motsvara kyrkbyn. Den tillhörde riddaren Knut Algotsson (Lejon) som pantsatte godset hos den norske adelsmannen Gaute Eriksson. Denne överlät Fiske-kedum till Vadstena kloster år 1387[14]. Därefter kom egendomen under riddaren Jon Martensson[15] som bosatte sig i Sudreim i Norge, och av hans son Sigurd Jonsson, Noriges riksföreståndare, skänktes som morgongåva till Filippa, en dotter till greve Hans av Everstein. Efter Sigurds död skänkte Filippa godset år 1466 till Ingeborg Åkesdotter (Tott) som förlovat sig med Sigurd och Filippas son Hans Sigurdsson. Efter Hans död gifte sig Ingeborg med Sten Sture den äldre[14]. År 1514 omtalas Fiske Kedum; Thry pergamentz breff på Fiske Kydhem och Geska morghon gåffwa[16].
Fornlämningar
Från bronsåldern finns skålgropsförekomster. Från järnåldern finns gravhögar och stensättningar.[6][7][17][18]
Vid Marbogården finne en Offersten med skålgropar.
Gravfält
På Storegården skall det finnas flera stora gravhögar, såsom Häbbarebacken där man lokalt trott att en kung Häbbe vart begraven. Där skall även finnas ett stort antal mindre gravar[19].
Gravhögar
En storhög finns på Rävesabacken intill Kambo gård. Denna fick dock släppa ifrån sig åtskilliga lass med jord då kedumsborna år 1927 körde jord därifrån för att fylla ut kyrkogården vid Norra Kedums kyrka. Det olagliga tilltaget stoppades innan högen var bortschaktad, men illa skadad. Strax intill vid landsvägen på en backe är ännu en hög, men kan ej räknas till storhög[19].
Folkmängd
- År 1805 var folkmängden 256 personer[11].
- År 1819 var folkmängden 231 personer[20].
- År 1860 var folkmängden 222 personer[11].
- År 1870 var folkmängden 285 personer på 56 hushåll[13].
- År 1877 var folkmängden 278 personer[13].
- År 2000 var folkmängden 200 personer[2].
Namnet
Namnet skrevs 1291 Kythem och kommer från kyrkbyn. Efterleden innehåller hem, 'boplats; gård'. Förleden innehåller kidh, 'killing'.[21]
Socken benämns även med ett binamn Fiske motsvarande det fornsvenska fiske, avseende kyrkbyns läge vid Vänern[22].
Följande namnversioner kan räknas upp. Årtal för skrivelse inom parentes[22]: Kidhema Sokn (1386), Kidems sokn (1415), Kydhem (1463), Kijdhem s (1544), Kyddhems s. (1546), Kydem (1551), Kidomma S. (1556), Kiedims S. (1567, 1572), Kydem s. (1571), Kiedum (1576), Kedoms s. (1581), Kiädum sokn (1588), Kidoms S. (1600), Kedum S. (1600), Kedwma S. (1611), Kiedom S. (1639), Kiedum S. (1685, 1715), Kiedums S. (1725, 1795), Kjedums S. (1825, 1874), Norra Kedum (1886).
Se även
Referenser
Noter
- ^ [a b] Svensk Uppslagsbok andra upplagan 1947–1955: Norra+Kedum socken
- ^ [a b c] Harlén, Hans; Harlén Eivy (2003). Sverige från A till Ö: geografisk-historisk uppslagsbok. Stockholm: Kommentus. Libris 9337075. ISBN 91-7345-139-8
- ^ SCB folkräkningen 1890 andra delen Arkiverad 24 september 2015 hämtat från the Wayback Machine. sida 61 anm. till Skaraborgs län not 1
- ^ ”Församlingar”. Statistiska centralbyrån. https://www.scb.se/hitta-statistik/regional-statistik-och-kartor/regionala-indelningar/forsamlingar/. Läst 30 december 2022.
- ^ Administrativ historik för Norra+Kedums socken (Klicka på församlingsposten). Källa: Nationella arkivdatabasen, Riksarkivet.
- ^ [a b] Sjögren, Otto (1933). Sverige geografisk beskrivning del 4 Göteborgs och Bohus län, Älvsborgs, Skaraborgs och Värmlands län. Stockholm: Wahlström & Widstrand. Libris 9941
- ^ [a b] Nationalencyklopedin
- ^ Skaraborgsbygden, femte delen, Vänerstranden, Hjo 1933, sid 101.
- ^ Styffe, Carl Gustaf: Skandinavien under unionstiden, tredje upplagan, Stockholm 1911, sid 153; År 1427 och 1471.
- ^ Lundahl, Ivar: Det medeltida Västergötland, Lund 1961, sid 139.
- ^ [a b c] Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige. Band 4, Stockholm 1863, sid 147.
- ^ Lundahl, Ivar: Det medeltida Västergötland, 1961, sid 139.
- ^ [a b c] Höjer, magnus: Konungariket Sverige. En Topografisk-statistisk beskrifning. Andra delen, senare afdelningen, Stockholm 1881, sid 1426.
- ^ [a b] Lundahl, Ivar: Det Medeltida Västergötland, sid 139.
- ^ Styffe, Carl Gustaf: Skandinavien under unionstiden, tredje upplagan, 1911, sid 154.
- ^ Västergötlands fornminnesförenings tidskrift, band 2, häfte 8-9, sid 163 (Släkten Tre rosors godsarkiv, Jordabref förtecknade 1561.
- ^ Fornlämningar, Statens historiska museum: Norra Kedums socken
- ^ Fornminnesregistret, Riksantikvarieämbetet: Norra Kedums socken Fornminnen i socknen erhålls på kartan genom att skriva in sockennamn (utan "socken") i "Ange geografiskt område"
- ^ [a b] Gårdar händelser och historier från Norra Kedum, Henrik Gustavsson, 1996, sid 36
- ^ Lindskog, P. E.: Matrikel öfver Skara stifts prästerskap.. Skara 1819, sid 101.
- ^ Mats Wahlberg, red (2003). Svenskt ortnamnslexikon. Uppsala: Institutet för språk och folkminnen. Libris 8998039. ISBN 91-7229-020-X. https://isof.diva-portal.org/smash/get/diva2:1175717/FULLTEXT02.pdf
- ^ [a b] Lundahl, Ivar: Ortnamnen i Skaraborgs län, del VIII, Kållands härad, Lund 1963, sid 22-23.
Externa länkar
- Arkiv relaterade till Norra Kedums socken. Källa: Nationella arkivdatabasen, Riksarkivet.
- Föremål från Norra Kedums socken. Källa: Digitalt Museum, Nordiska museet m.fl.
- Kedums socken i C.M. Rosenberg (1882–1883). Geografiskt-statistiskt handlexikon över Sverige. Stockholm: A.V. Carlsons förlag.