Jokujärvi
Land | ![]() |
---|---|
Län | Norrbottens län |
Kommun | Kiruna kommun |
Landskap | Lappland |
Socken | Karesuando socken |
Koordinater | |
WGS 84 | 68°06′37″N 22°15′46″Ö / 68.11033°N 22.26280°Ö / 68.11033; 22.26280 (Jokujärvi) |
SWEREF 99 TM | 7572932, 801589 |
![]() ![]() Jokujärvi Topografisk karta över Jokujärvi. | |
![]() Karta över sjön Jokujärvi. | |
Mått | |
Areal | 2,32 km² [1] |
Höjd | 402,2 m ö.h. [2] |
Strandlinje | 14,2 km [2] |
Flöden | |
Huvudavrinningsområde | Torneälvens huvudavrinningsområde (1000) |
Utflöde | Saankijoki |
VattendragsID (VDRID) | 753964-177129 |
Status[1] | |
Ekologisk status | ![]() |
Kemisk status (exkl. kvicksilver) | ![]() |
Miljöproblem[2] | |
Försurning | ![]() |
Övergödning | ![]() |
Miljögifter (exkl. kvicksilver) | ![]() |
Främmande arter | ![]() |
Flödesförändringar | ![]() |
Kontinuitetsförändringar | ![]() |
Morfologiska förändringar | ![]() |
Källa | VISS (SE756951-176866) |
Övrigt | |
SjöID | 756951-176866 |
ID vattenförekomst | SE756951-176866 |
Vattenytans ID (VYID) | 757161-176839 |
Vattendistrikt | Bottenviken (Torneälven – Sverige) (SE1TO) |
Limnisk ekoregion | Norrlands inland, under trädgränsen över högsta kustlinjen |
Delavrinningsområde | |
Delavrinning ID (AROID) | 757073-176809 |
Namn | Utloppet av Jokujärvi |
Areal | 16,17 km² |
Vattenytor | 2,96 km² |
Sjöprocent | 18,31 % |
Ackumulerad areal uppströms | 111,4 km² |
Biflödesordning | 3 |
Utflöde | Saankijoki |
VattendragsID (VDRID) | 753964-177129 |
Avstånd till havet | 369 km |
Medelhöjd | 421 m ö.h. |
Område nedströms | 756763-177065 |
Källor | [3][4][5] |
Jokujärvi är en sjö i Kiruna kommun i Lappland och ingår i Torneälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 2,32 kvadratkilometer och ligger 402,2 meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Saankijoki.
Delavrinningsområde
Jokujärvi ingår i det delavrinningsområde (757073-176809) som SMHI kallar för Utloppet av Jokujärvi. Medelhöjden är 421 meter över havet och ytan är 16,17 kvadratkilometer. Räknas de 12 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 111,4 kvadratkilometer. Saankijoki som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter 369 kilometer.[5] Avrinningsområdet består mestadels av skog (48 procent) och sankmarker (34 procent). Avrinningsområdet har 2,96 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 18,3 procent.[4]
Historia
Jokujärvi omnämns i gamla skattelängder som Jåcha (1568), Iocko (1576), Iocko (1594) eller Jocke träsk (1595). Sjön brukades av samer inom den historiska lappbyn Siggevara eller Lulebyn (Nederbyn), som omfattade den östra delen av Jukkasjärvi socken.[6]
Se även
Källor
- ^ ”Sjölyftet” (Microsoft Excel). SMHI. http://www.smhi.se/polopoly_fs/1.11384!Sjolista.xls. Läst 10 december 2012.
- ^ [a b] ”Ladda ner data från Svenskt vattenarkiv – Vattenytor (SVAR 2012)” (Esri Shape). SMHI. http://www.smhi.se/polopoly_fs/1.31148!/Menu/general/extGroup/attachmentColHold/mainCol1/file/Vy_y_2012_2c.zip. Läst 7 oktober 2012.
- ^ ”Ladda ner data från Svenskt vattenarkiv – Ackumulerade delavrinningsområden (SVAR 2010)” (Esri Shape). SMHI. http://www.smhi.se/polopoly_fs/1.22092!svaro_2010_2.zip. Läst 7 oktober 2012.
- ^ [a b] ”Ladda ner data från Svenskt vattenarkiv – delavrinningsområden (SVAR 2010)” (Esri Shape). SMHI. http://www.smhi.se/polopoly_fs/1.20768!/Menu/general/extGroup/attachmentColHold/mainCol1/file/aro_y_2010_2.zip. Läst 7 oktober 2012.
- ^ [a b] ”Ladda ner data från Svenskt vattenarkiv – Delavrinningsområden (SVAR 2012)” (Esri Shape). SMHI. http://www.smhi.se/polopoly_fs/1.24469!/Menu/general/extGroup/attachmentColHold/mainCol1/file/aro_y_2012_2.zip. Läst 7 oktober 2012.
- ^ Ruong, Israel (1937) (på flera språk). Fjällapparna i Jukkasjärvi socken. Geographica, 0373-4358 ; 3. Uppsala. Libris 1241724
- SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden
Externa länkar
- Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE)
- Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
- Jokujärvi på VISS
![]() | Denna sjöartikel är maskinellt skapad och ett samarbete mellan Wikipedia och VISS. Du kan se hur artikeln är gjord på sidan Projekt Sveriges sjöar och diskutera utformningen på diskussionssidan. Fler maskinellt skapade sjöartiklar finns i kategorin robotskapade sjöartiklar. När innehållet har kontrollerats kan mallen tas bort. |