Černigiv
Černigiv Чернігів | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
| |||
Koordinate: 51°30′N 31°18′E / 51.500°N 31.300°E / 51.500; 31.300 | |||
Država | ![]() | ||
Oblast | Černigivska oblast | ||
Vlast | |||
- Gradonačelnik | Oleksandr Sokolov | ||
Površina | |||
- Ukupna | 79 km2 | ||
Visina | 136 m | ||
Stanovništvo (2001.) | |||
- Grad | 299.500 | ||
- Gustoća | 3,740 stan./km2 (2001.) | ||
Vremenska zona | EET (UTC+2) | ||
- Ljeto (DST) | EEST (UTC+3) | ||
Poštanski broj | 33000-33499 | ||
Pozivni broj | +380-362 | ||
Gradovi prijatelji | |||
Službene stranice www.chernigiv-rada.gov.ua | |||
Karta | |||
![]() ![]() Černigiv |
Černigiv (ukrajinski: Чернігів, ruski: Чернигов, njemački Tschernihiw, poljski: Czernihów, bjeloruski: Чарнігаў) je grad u sjevernoj Ukrajini središte Černigivske oblasti. Černigiv spada među najstarije autohtone ukrajinske gradove, inače treće po važnosti trgovačko i političko središte srednjovjekovne države Kijevske Rusi. U 17. stoljeću grad Černigiv u sklopu Ukrajinskog Hetmanata postaje jedno od većih kulturno-prosvjetnih središta Europe.
Grad Černigiv danas predstavlja zanimljivu turističku lokaciju u kojoj se pronalaze kazališta, muzeji i srednjovjekovni spomenici kulture. Posebno su zanimljive srednjovjekovne slavenske crkve i manastiri. Grad se nešto jače počeo industrijski razvijati nakon Drugog svjetskog rata, u njemu se pronalaze industrijski kompleksi za obradu kemijskih sredstava, drva, zatim izradu građevinskog materijala, hrane, i obradu električne energije.
Povijest
Na prostorima grada Černigiva pronalaze se arheološki tragovi raznih euroazijskih kultura prisutnih prije dolaska starih Slavena. Bilježe se tragovi naroda Hazara i Kagana. Kulturno i političko središte postaje tek za vrijeme ukrajinskog plemena Siverjana koji u 10. stoljeću među prvima prihvaćaju nadležnost Kijeva i ulaze u sastav Kijevske Rusi.
U očuvanim povijesnim zapisima, Černigiv se prvi put spominje u Rus'-bizantskom ugovoru iz 907. godine (kao Черниговъ), ali prema arheološkim iskopinama grad je postojao i u 9. stoljeću. Na prostoru Černigiva nalazi se i Crna Mongila, jedno od najvećih i najstarijih kraljevskih pogrebnih svetišta u istočnoj Europi, inače pronađeno i otkopano još u 19. stoljeću. Arheološke iskopine upućuju da je Černigiv predstavljao jednoj od najvažnijih srednjovjekovnih središta u istočnoj Europi.
Grad Černigiv od 11. do 13. stoljeća je predstavljao središte Černigivske Kneževine i središte prostora poznatog kao Siverjanščina koje se prostiralo od grada Černigiva pa sve do grada Moskve u današnjoj Rusiji. U 11. stoljeću osnovana je i Černigovska biskupija koja je obuhvatila velike prostore današnje zapadne Rusije. Nakon napada Mongola sredinom 13. stoljeća, Černigiv gubi na svojoj političkoj važnosti i uskoro dolazi pod vlast Velike kneževine Litve.
U 17. stoljeću nakon ustanka Zaporoških kozaka, grad se kao i cijela regija kulturno i politički revitalizira. Otvaraju se mnoge prosvjetne institucije i u njemu borave mnogi ukrajinski plemići koji usko surađuju s dvorom Moskve u sklopu Ruskog Carstva. Posebno se tada ističe černigivski nadbiskup Lazar Baranovič, arhimadrit Ioanikij Galjatovskij, arhiđakon Antonij Radivilovskij i drugi.
Ukrajinski intelektualci novonastale Černigivske gubernije u sljedćem razdoblju nesebično pridonose razvoju Ruskog Carstva, i Černigiv u 18. stoljeću postaje jedno od najjačih kulturnih i prosvjetnih središta.
Zemljopis
Černigiv se nalazi u sjeveroj Ukrajini na rijeci Desnoj u blizini granice sa Bjelorusijom i Rusijom, udaljen je od Kijeva 132 km zračne linije, 209 km željeznicom i 140 km cestom.
Stanovništvo
Po službenom popisu stanovništva iz 2001. godine, grad je imao 305.000 stanovnika,[1] prema procjeni stanovništva iz 2005. godine grad je imao oko 300.500 stanovnika.
Gradovi prijatelji
Gomel, Bjelorusija
Memmingen, Njemačka
Tarnobrzeg, Poljska [2]
Poznate osobe
- Anatolij Ribakov, ruski pisac
Galerija
- Crkva iz 1201. godine
- Katedrala iz 1030. godine
- Eletski manastir
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
Izvor
- ↑ Ukrajinski zavod za statistiku[mrtav link]
- ↑ Tarnobrzeg službena stranica grada Arhivirano 2007-12-18 na Wayback Machine-u
Vanjske poveznice
- Službena stranica grada
Ostali projekti
![]() | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala vezanih za: Chernihiv |
- p
- r
- u
Čerkasi • Černigiv • Černivci • Dnjepar • Donjeck • Harkov • Herson • Hmeljnicki • Ivano-Frankivsk • Kirovograd • Kijev • Lavov • Lugansk • Luck • Nikolajev • Odesa • Poltava • Rovno • Simferopolj • Sevastopolj • Sumi • Ternopol • Užgorod • Vinica • Zaporožje • Žitomir