Rezerva generală a aviației
Rezerva generală a aviației a fost prima unitate industrială de profil aeronautic din România. A fost înființată în timpul primului război mondial și a făcut parte din Direcția aeronautică a Marelui cartier general al armatei române. A funcționat între 27 septembrie 1916 și 1 iulie 1920, la Iași (cea mai mare parte a existenței ei) și București. În cadrul Rezervei generale a aviției s-au executat lucrări de întreținere, reparare și montare de avioane și motoare de avion.
Istoric
Ca urmare a evenimentelor de pe frontul românesc al primului război mondial, la 27 septembrie 1916, au fost evacuate la Iași atelierele pentru reparații de avioane și motoare de la Cotroceni și Băneasa.[1] Astfel, a luat naștere Rezerva generală a aviației, cu baza materială formată atât din materialele evacuate de la Cotroceni și Băneasa, cât și cu scule și mașini-unelte rechiziționate.[2] În primăvara anului 1917, organizarea aviației militare românești includea și Rezerva generală a aviației, ca fiind subordonată Direcției aeronautice.[3] La conducerea Rezervei generale a aviație s-au aflat inginer Constantin Silișteanu și sublocotenent Petre Macavei.[4]
Activitatea desfășurată la Rezerva generală a aviației a cuprins întreținerea, repararea și revizuirea avioanelor de luptă și antrenament.[5] La sosirea misiunii militare franceze condusă de generalul Berthelot, s-a adăugat și activitatea de montare a avioanelor venite din Franța, astfel că la atelierele Rezervei generale a aviației s-au montat și reparat în total 242 de avioane și 545 de motoare de avion.[6]
Activitatea Rezervei generale a aviației s-a desfășurat la Iași până în luna noiembrie a anului 1919, când materialele și majoritatea personalului au fost transferate la București. Mai apoi, la 1 iulie 1920, denumirea fabricii bucureștene a fost schimbată în Arsenalul aeronautic.[7]
Note
- ^ Balotescu. „Cronologie”. Istoria.. pp. p. 585.
1916, 27 septembrie. Școlile de pilotaj din București sînt unificate și evacuate la Bîrlad, ulterior la Botoșani și Odessa, iar atelierele de reparații avioane și motoare de la Cotroceni și Băneasa, la Iași.
- ^ Balotescu. „Aviația militară română în timpul primului război mondial”. Istoria.. pp. p. 104.
Dotarea escadrilelor cu aparate noi s-a făcut pe măsura sosirii acestora și montării lor la Iași în atelierele Rezervei generale a aviaței, unitate nou înființată, cu materialele avacuate de la Cotroceni și Băneasa și completate cu scule și mașini-unelte rechiziționate.
- ^ Balotescu. „Aviația militară română în timpul primului război mondial”. Istoria.. pp. p. 116.
- ^ Balotescu. „Aviația militară română în timpul primului război mondial”. Istoria.. pp. p. 105.
La dotarea unităților de aviație în iarna anului 1916 și primăvara anului 1917, o contribuție deosebită au adus atelierele Rezervei generale a aviației din Iași, conduse de ing. Constantin Silișteanu și sublocotenent Petre Macavei (fig. 84), ajutați de un grup de meseriași foarte bine pregătiți.
- ^ Balotescu. „Proiectanți, constructori și industria aeronautică în perioada 1920–1944”. Istoria.. pp. p. 206.
Încă din timpul războiului s-au montat, revizuit și reparat sute de avioane de luptă și antrenament în atelierele Rezervei generale a aviației de la Iași.
- ^ Balotescu. „Aviația militară română în timpul primului război mondial”. Istoria.. pp. p. 125.
Pentru asigurarea unităților de aviație cu avioanele necesare executării misiunilor, personalul atelierelor de la Iași denumire „Rezerva generală a aviației” a muncit neobosit pentru montarea la timp a aparatelor venite din Franța sau pentru repararea celor avariate pe timpul luptelor. În total au fost montate și reparate 242 avioane, 545 de motoare și s-au executat numeroase lucrări pentru nevoile frontului.
- ^ Balotescu. „Proiectanți, constructori și industria aeronautică în perioada 1920–1944”. Istoria.. pp. p. 207.
În primii ani postbelici a fost înființată la București o fabrică cu profil aeronautic, ca urmare a transferării materialelor și majorității personalului Rezervei generale a aeronauticii de la Iași, în noiembrie 1919. La data de 1 iulie 1920, fabrica primește denumirea de Arsenalul aeronautic.
Bibliografie
- Balotescu, Nicolae; et al. (). Istoria aviației române. București: Editura Științifică și Enciclopedică. Mentenanță CS1: Utilizare explicită a lui et al. (link)
|
|
|