Slaveriet på Brattøra
Slaveriet på Brattøra | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Land | Norge | ||
Sted | Trondheim | ||
Formål | Trondhjems Sjøfartsmuseum | ||
Kart | |||
![]() Slaveriet på Brattøra 63°26′04″N 10°24′19″Ø | |||
Slaveriet på Brattøra på Commons |
Slaveriet på Brattøra i Trondheim ble oppført i 1780-årene og fredet i 1941. Bygningen kalles også Brattørvakta, og var i sin tid et av byens få murhus. Slaveriet var straffearbeidsanstalt opprettet i tilknytting til Trondheim festning.
Med sitt framtrukne, søylebårne tak er den karakteristisk for tidens militærarkitektur. Opprinnelig hadde bygningen i 1. etasje en forstue med kamin, en offisers- og soldatstue forbundet med et lite kammers, samt forhørssal. I 2. etasje fantes sykestue for slavene, et rom for forbryterne, et arrestlokale, to slaveværelser og en liten kasjott, trolig for isoleringsfanger.
Slaveriet ble nedlagt som selvstendig institusjon i 1879, og fangene ble da overført til Tukthuset i Trondheim. Til hovedvakten på Brattøra var det i 1815 tilknyttet en offiser, en underoffiser, 18 soldater og to militære musikanter. Tollvesenet overtok bygningen i 1847, og under difteriepidemien i 1889 brukte Trondheim kommune stedet som isoleringslasarett. Deretter fungerte huset som lager og forfalt mer og mer, før det i 1971 ble tatt i bruk som Trondhjems Sjøfartsmuseum. Bygningen eies av Trondheimsfjorden Interkommunale Havn.
- Brattørkaia ca. 1880. Bak sees så vidt Tollboden (i drift 1729-1910), samt havnekontoret (nå lokale for krigsseilerne), Slaveriet (nå sjøfartsmuseum), Brattørbrua og Lusparken. Trafikken i elvehavnen på Brattøra var av anselig omfang.Foto: Axel Lindahl
- «Fjordgate 6, Slaveriet, Sør-Trøndelag. I bakgrunnen Tavern.»Foto: Halvor Vreim (1894–1966) / Riksantikvaren
- SlaverietFoto: Sverre Pedersen (1882–1971) / Trondheim byarkiv
Eksterne lenker
- (no) «Slaveriet på Brattøra». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.