Johannes Mathias Sejersted
![Rediger på Wikidata](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8a/OOjs_UI_icon_edit-ltr-progressive.svg/10px-OOjs_UI_icon_edit-ltr-progressive.svg.png)
Stjørdal i Nord-Trøndelag
![Rediger på Wikidata](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8a/OOjs_UI_icon_edit-ltr-progressive.svg/10px-OOjs_UI_icon_edit-ltr-progressive.svg.png)
Vang i Hedmark
Johannes Mathias Sejersted (født 13. mars 1797 i Stjørdal i Nord-Trøndelag, død 2. august 1886 i Vang i Hedmark) var en norsk kavalerioffiser, gårdeier og lokalpolitiker.
Han ble født inn i embedsmannsslekten Sejersted som sønn av oberst Fredrik Christian Sejersted og Dorthea Catarina Klingenberg samt nevø av generalløytnant Johannes Klingenberg Sejersted. Johannes Mathias Sejersted giftet seg i 1820 med Frederikke Dorthea Heyerdahl, datter av sogneprest og eidsvollsmann Hieronymus Heyerdahl i Stjørdal. Johannes Mathias Sejersted var tippoldefar til professor Francis Sejersted.
Johannes Mathias Sejersted ble født på gården Mæle i Stjørdal, hvor faren skal ha vært den første til å dyrke poteter. Faren eide også gården Nossum på Skogn, men hadde sitt hovedvirke som oberst i Trondhjemske dragonregiment. Sønnen ble senere kadett ved Krigsakademiet i København, fikk ingeniørutdannelse, og tjenestegjorde en tid som pasje ved kong Frederik VI av Danmark og Norges hoff.[2] I 1814 var han offiser i Danske Livregiment, men ble innvilget avskjed i mai samme år. Han trosset utreiseforbudet for norske offiserer, og dro via Grimstad til Christiania.[2] Av sin onkel ble han fremstilt for kong Christian Frederik, og fikk tjenestegjøre i Søndenfjeldske dragonregiment.
Etter krigen var han premierløytnant i Skognske eskadron fra 1818, secondrittmester fra 1828, eksadronsjef (rittmester) fra 1835 og etterhvert major.[2] Sejersted eide Rustgården på Levangernesset mellom 1838 og 1853. Fra 1853 var han sjef for Oplandske kavalerikorps med oberstløytnants grad. Sejersted var Skogns ordfører 1840–1843, og ledet utarbeidelsen av en reguleringsplan for Levanger etter bybrannen i 1846. Byplanen er i det vesentlige fulgt frem til i dag, og kjennetegnes av kvartaler. Sejersted ledet også utgravningen av et nytt løp for Levangerelven i 1843 og utbyggingen av en ordnet vannforsyning samme år.[2] Dessuten var han byggeleder, bestyrer og regnskapsfører under byggingen av amtssykehuset i Levanger 1840–1843.[2]
I 2002 ble Øvre park i Levanger omdøpt til Sejersteds park til hans ære.[3]
Referanser
- ^ Genealogics[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b c d e Eklo, Asbjørn D.K. (2002). «Sejersteds Park, Levanger. Hvem var mannen bak parkens navn?» (PDF). Levanger kommune. Arkivert fra originalen (PDF) 30. mars 2015. Besøkt 27. november 2012.
- ^ Helland, Anja H. (29. juli 2005). «Francis i Sejersteds park». Trønder-Avisa.