Bezirk Karl-Marx-Stadt
Basisdata | ||
---|---|---|
Hovedstad: | Karl-Marx-Stadt | |
Areal: | 6.009 km 2[1] | |
Innbyggere: | 1.859.500 (1989) | |
Kart | ||
![]() |
Bezirk Karl-Marx-Stadt var det mest folkerike og tettest befolkede distriktet (Bezirk) i Den tyske demokratiske republikk (DDR). Det ble opprettet under forvaltningsreformen i DDR i 1952, som et av 14 distrikter (Bezirke) og eksisterte frem til oppløsningen av DDR i 1990. Dets administrative senter var Chemnitz, fra 1953 kalt Karl-Marx-Stadt. Før denne byen skiftet navn, ble det kalt Bezirk Chemnitz.
Distriktet omfattet de vestlige og sentrale delene av Erzgebirge, Erzgebirgsvorland og Vogtland, mot grensen til det tidligere Tsjekkoslovakia. Byen Oberwiesenthal, beliggende 914 moh. mot den tsjekkiske grensen, var den høyest beliggende byen i hele DDR. Det tilgrensende 1214.6 meter høye Fichtelberg var i tillegg den høyeste fjelltoppen i landet.
Historie
Distriktets navn var i begynnelsen Bezirk Chemnitz. Da byen Chemnitz ble omdøpt til Karl-Marx-Stadt den 10. mai 1953, ble det foretatt en tilsvarende navneendring av distriktet.
Den 23. april 1990 stemte tre fjerdedeler av byens innbyggere for å gjeninnføre byens gamle navn Chemnitz, og samtidig ta i bruk distriktets opprinnelige navn. Med virkning fra 1. juni 1990 tok distriktet igjen navnet Bezirk Chemnitz.
Da DDR ble oppløst den 3. oktober 1990, ble distriktet oppløst og integrert i territoriet til Fristaten Sachsen. Distriktets kretser fortsatte å eksistere med et par marginale forskjeller frem til kretsreformen i Sachsen i 1994 og 1996.
Regierungsbezirk Chemnitz, som ble etablert i Sachsen den 1. januar 1991, og det nåværende Direktionsbezirk Chemnitz, som ble etablert den 1. august 2008 i forbindelse med kretsreformen i Sachsen i 2008, omfatter nesten det samme geografiske området som Bezirk Chemnitz.
Administrativ inndeling
Bezirk Karl-Marx-Stadt var inndelt i følgende bykretser og landkretser:
Bykretser | Areal | Innbyggere |
---|---|---|
Karl-Marx-Stadt (fra 10. mai 1953 til 1. juni 1990 Chemnitz) | 129 km² | 317.600 |
Plauen | 58 km² | 78.800 |
Zwickau | 57 km² | 122.100 |
Johanngeorgenstadt (frem til 20. juni 1957) | ||
Schneeberg (frem til 23. november 1958) |
Kretser | Areal | Innbyggere |
---|---|---|
Annaberg | 382 km² | 85.100 |
Aue | 365 km² | 124.800 |
Auerbach | 233 km² | 72.200 |
Brand-Erbisdorf | 354 km² | 37.600 |
Flöha | 263 km² | 53.500 |
Freiberg | 310 km² | 84.500 |
Glauchau | 174 km² | 70.200 |
Hainichen | 318 km² | 69.200 |
Hohenstein-Ernstthal | 134 km² | 62.300 |
Karl-Marx-Stadt-Land (fra 10. mai 1953 til 1. juni 1990 Chemnitz) | 292 km² | 109.100 |
Klingenthal | 236 km² | 36.100 |
Marienberg | 434 km² | 66.100 |
Oelsnitz | 348 km² | 39.600 |
Plauen-Land | 308 km² | 24.100 |
Reichenbach | 155 km² | 59.300 |
Rochlitz | 311 km² | 52.800 |
Schwarzenberg | 198 km² | 59.100 |
Stollberg | 196 km² | 84.300 |
Werdau | 208 km² | 76.600 |
Zschopau | 214 km² | 56.700 |
Zwickau-Land | 332 km² | 88.400 |
Regjeringssjefer og Partiledere
Leder av distriktets råd
- 1952–1960 Max Müller (1899–1977)
- 1960–1963 Werner Felfe (1928–1988)
- 1963–1981 Heinz Arnold (1920–2000)
- 1981–1990 Lothar Fichtner (* 1934)
- 1990 Albrecht Buttolo (Regjeringsfullmektig) (* 1947)
Førstesekretær i distriktets avdeling av SED
- 1952–1959 Walter Buchheim (1904–1979)
- 1959–1963 Rolf Weihs (* 1920)
- 1963–1976 Paul Roscher (1913–1993)
- 1976–1989 Siegfried Lorenz (* 1930)
- 1989–1990 Norbert Kertscher (* 1954)
Innbyggertall
År | Innbyggere |
---|---|
1961 | 2.098.600 |
1967 | 2.080.090 |
1970 | 2.057.200 |
1981 | 1.920.000 |
Referanser
- ^ "40 Jahre DDR" - Staatliche Zentralverwaltung für Statistik, mai 1989
Portal: Tyskland