Aksveronika
Aksveronika | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Nomenklatur | |||
Veronica spicata L. | |||
Populærnavn | |||
aksveronika[1] | |||
Klassifikasjon | |||
Rike | planter | ||
Gruppe | blomsterplanter | ||
Gruppe | egentlige tofrøbladete planter | ||
Orden | leppeblomstordenen | ||
Familie | kjempefamilien | ||
Tribus | Veroniceae | ||
Slekt | veronikaslekta | ||
Miljøvern | |||
Norsk rødliste: | |||
![]() VU — Sårbar | |||
Økologi | |||
Habitat: | tørre bakker på kalkholdig mark | ||
Utbredelse: | Europa, Vest-Sibir |
Aksveronika (Veronica spicata) er en flerårig urt i kjempefamilien.
Utseende og vekstforhold
Planten har blå blomster i akslignende klaser. Stilken er opprett og kan bli opptil en halvmeter. Bladene sitter motsatt, har fine hår, er lansettformet og er bredest på midten; de blir sjelden lengre enn 5 cm.
Arten vokser i tørre gressbakker, skogkanter og steinete skråninger der jorda er kalkholdig eller basisk.
Utbredelse
Aksveronika har et stort utbredelsesområde fra Spania til Vest-Sibir. Den finnes ikke ved Middelhavet eller Atlanterhavet, og er sjelden i Nord-Europa. Noen steder, spesielt ved Østersjøen, krysser den seg med storveronika og danner en hybrid som igjen kan krysse seg med foreldreartene.
Norge
I Norge tilhører aksveronika en gruppe med planter som kun finnes i det sommervarme området rundt Oslofjorden. Planter med lignende utbredelse er blant annet kammarimjelle, kubjelle og smaltimotei. Aksveronika finnes fra søndre Østfold og nedre Telemark (muligens utgått) nord til Oslo og Ringerike. I Norsk rødliste for arter er aksveronika vurdert som sårbar på grunn av nedbygging og gjengroing. Arten er tryggest på øyene i indre Oslofjord, der det er store bestander på Bleikøya og Heggholmen.
Aksveronika brukes som hageplante og dyrkes som en staude i rabatter. Det finnes kultivarer med røde eller hvite blomster og krypende kultivarer til bruk i steinbed.
Referanser
- ^ «Artsdatabankens artsopplysninger». Artsdatabanken. 2. mars 2022. Besøkt 2. mars 2022.
- ^ Solstad H, Elven R, Arnesen G, Eidesen PB, Gaarder G, Hegre H, Høitomt T, Mjelde M og Pedersen O (24. november 2021). «Karplanter. Vurdering av aksveronika Veronica spicata som VU for Norge»
. Norsk rødliste for arter 2021. Artsdatabanken. Besøkt 29. mars 2023.
Kilder
- C. Grey-Wilson og M. Blamey; norsk utgave T. Faarlund og P. Sunding (1992). Teknologisk Forlags store illustrerte flora for Norge og Nord-Europa. Teknologisk Forlag. s. 364–365. ISBN 82-512-0355-4.
- Aksveronika i Artsdatabanken. Besøkt 1. mai 2016.
- «Axveronika». Den virtuella floran. Arkivert fra originalen 5. juli 2022. Besøkt 1. mai 2016.
- «Overvåking av aksveronika». Norsk naturarv. Besøkt 1. mai 2016.
Eksterne lenker
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/de/Veronica_spicata_%27rosea%27.jpg/250px-Veronica_spicata_%27rosea%27.jpg)
Veronica spicata 'Rosea'
- (en) aksveronika i Encyclopedia of Life
- (en) aksveronika i Global Biodiversity Information Facility
- (no) aksveronika hos Artsdatabanken
- (sv) aksveronika hos Dyntaxa
- (en) aksveronika hos ITIS
- (en) aksveronika hos NCBI
- (en) aksveronika hos The International Plant Names Index
- (en) aksveronika hos Tropicos
- (en) Kategori:Veronica spicata – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
- (en) Veronica spicata – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
- Veronica spicata – detaljert informasjon på Wikispecies
- markblomster.com – Aksveronika
- Kristins flora – Aksveronika