Smaragdzöld pálmalóri
![]() | ||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() | ||||||||||||||||||||||
Természetvédelmi státusz | ||||||||||||||||||||||
Sebezhető![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() | ||||||||||||||||||||||
Rendszertani besorolás | ||||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||||
Tudományos név | ||||||||||||||||||||||
Vini palmarum (Gmelin, 1788) | ||||||||||||||||||||||
Szinonimák | ||||||||||||||||||||||
Charmosyna palmarum | ||||||||||||||||||||||
Hivatkozások | ||||||||||||||||||||||
![]() A Wikifajok tartalmaz Smaragdzöld pálmalóri témájú rendszertani információt. ![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Smaragdzöld pálmalóri témájú kategóriát. |
A smaragdzöld pálmalóri (Vini palmarum), korábban csak pálmalóri, a madarak osztályába a papagájalakúak (Psittaciformes) rendjébe és a szakállaspapagáj-félék (Psittaculidae) családjába, azon belül a lóriformák (Loriinae) alcsaládjába tartozó faj.
Rendszerezése
A fajt Johann Friedrich Gmelin német természettudós írta le 1788-ban, a Psittacus nembe Psittacus palmarum néven.[1] Egyes szervezetek a Charmosyna nembe sorolják Charmosyna palmarum néven.[2][3] A 2020-ban lezajlott filogenetikai vizsgálatok eredményeképp sorolták át a Vini nembe.[4][5][6]
Előfordulása
A Csendes-óceán déli részén, a Salamon-szigetek és Vanuatu területén honos. Természetes élőhelyei a szubtrópusi és trópusi síkvidéki és hegyi esőerdők. Nem vonuló, de élőhelyéről elkóborol.[7]
Megjelenése
Testhossza 17 centiméter.[8]
Életmódja
Nektárral és pollennel táplálkozik.
Természetvédelmi helyzete
Az elterjedési területe elég kicsi, egyedszáma 2500 alatti és csökken. A Természetvédelmi Világszövetség Vörös listáján sebezhető fajként szerepel.[7]
Jegyzetek
- ↑ Avibase. (Hozzáférés: 2022. június 24.)
- ↑ A Jboyd.net rendszerbesorolása. (Hozzáférés: 2022. június 24.)
- ↑ A taxon adatlapja az ITIS adatbázisában. Integrated Taxonomic Information System. (Hozzáférés: 2022. június 24.)
- ↑ (2020. július 31.) „Uneven missing data skew phylogenomic relationships within the lories and lorikeets”. Genome Biology and Evolution 12 (7), 1131-1147. o. DOI:10.1093/gbe/evaa113.
- ↑ L. Joseph, J. Merwin, B.T. Smith (2020). „Improved systematics of lorikeets reflects their evolutionary history and frames conservation priorities”. Emu - Austral Ornithology 120 (3), 201-215. o. DOI:10.1080/01584197.2020.1779596.
- ↑ Oláh György, Bankovics Attila (2022). „A papagájalakúak (Psittaciformes) rendjéhez tartozó fajok magyar nevei”. Állattani Közlemények 107 (1-2), 109–174. o. DOI:10.20331/AllKoz.2022.107.1-2.5.
- ↑ a b A faj adatlapja a BirdLife International oldalán. (Hozzáférés: 2022. június 24.)
- ↑ Oiseaux.net. (Hozzáférés: 2022. június 24.)
Források
- A faj szerepel a Természetvédelmi Világszövetség Vörös Listáján. IUCN. (Hozzáférés: 2022. június 24.)
- Hivatalos magyar neve
További információk
- Képek az interneten a fajról
- Xeno-canto.org - a faj hangja és elterjedési területe
Madárportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap