Juta (település)
![]() | Hasonló cikkcímek és megnevezések: Juta (egyértelműsítő lap). |
Juta | |||
![]() | |||
A római katolikus templom Pietà-szoborral | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Dél-Dunántúl | ||
Vármegye | Somogy | ||
Járás | Kaposvári | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Major János (Fidesz-KDNP)[1] | ||
Irányítószám | 7431 | ||
Körzethívószám | 82 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 1113 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 58,29 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 19,23 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() ![]() Juta Pozíció Somogy vármegye térképén | |||
Juta weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Juta témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Juta község Somogy vármegyében, a Kaposvári járásban.
Fekvése
Kaposvártól 7 kilométerre északnyugatra fekszik. Központján a Kaposvár-Fonyód közti 6701-es út halad keresztül, Hetes-Mezőcsokonya(-Pusztakovácsi) felé a 6703-as út indul ki innen, Kaposfüred és a 67-es főút felől pedig a 6709-es út vezet a településre.
Lankás dombok veszik körül, a határ szántóföldjeit északon tölgyes, nyugaton többnyire akácerdő tarkítja. Az erdők 171 hektáron terülnek el, a mezőgazdasági termőterület 1560 hektáros. A községet a jutai vízfolyás szeli ketté.
Története
A falu valószínűleg már a honfoglalás korától lakott, bár az első okleveles adat 1284-ből származik. Árpád és nemzetsége szálláshelye lehetett. Árpád egyik fiáról, Jutasról kapta a község a nevét. 1284-ben még pusztaként szerepel, de az 1332-37. évi pápai tizedjegyzék szerint már plébániája is volt. 1446-ban a Marczali családot iktatták a helység birtokába. 1481-ben egyházi tulajdon volt, részesedést kaptak belőle a pálosok.
1715-ben a gróf Batthyány családé lett, birtokaikat 1849-ben lefoglalták, és a császári kincstár kezelésébe kerültek. Gróf Ráday Gedeon, majd leszármazottai birtokolták a település nagy részét.
A II. világháború idején nem voltak harcok a községben, s utána sem következett kitelepítés. 1969-ben Juta Hetes társközsége lett, összevonták a szövetkezeteket és körzetesítették az iskolát. Az 1990. évi helyhatósági választásokat követően lett újra önálló a település.
A község 2000. évben avatta zászlaját és címerét. A község címere: a fehér pajzsfő a veres oroszlánokkal az Árpád-ház korai címeréből vett elem, kék pajzsfőben a sziklán fészkelő pelikán a Batthyány család címeréből való, emlékeztetve arra a történelmi tényre, hogy a család jutai birtokait 1848-49-es szabadságharc után az önkényuralmi rendszer elkobozta.
Közélete
Polgármesterei
- 1990–1994: Szabó Tibor (független)[3]
- 1994–1998: Szabó Tibor (független)[4]
- 1998–2002: Szabó Tibor (Fidesz)[5]
- 2002–2006: Szabó Tibor (független)[6]
- 2006–2010: Hivatal Nándorné (független)[7]
- 2010–2014: Hivatal Nándorné (független)[8]
- 2014–2019: Major János (Fidesz-KDNP)[9]
- 2019–2024: Major János (Fidesz)[10]
- 2024– : Major János (Fidesz-KDNP)[1]
Népesség
A település népességének változása:
Lakosok száma | 1195 | 1178 | 1146 | 1129 | 1126 | 1113 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 90,7%-a magyarnak, 1,1% cigánynak, 0,5% németnek mondta magát (9,2% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 55,8%, református 3,4%, evangélikus 1,2%, felekezet nélküli 16,7% (21,3% nem nyilatkozott).[11]
Nevezetességei
A község műemléki védettségű katolikus temploma 1782-ben épült késő barokk stílusban.
A település neves személyisége Nagy István tanító, jegyző és kántor, aki az 1848-49-es szabadságharc idején toborzásokat szervezett. Tiszteletére 1978-ban, kivégzésének feltételezett helyén, a temetőben a lakosság emlékművet állított, 1996-ban az iskola az ő nevét vette fel és utcát is neveztek el róla.
A templomkertben található az I. és a II. világháborús emlékmű: „Akiért a harang nem szólt!”, őrzi azon jutaiak nevét, akik a háború áldozatai voltak.
Emlékpark és emlékoszlop a millennium tiszteletére (avatása 2001. augusztus 11-én volt).
Eseménynaptár
Minden évben a június 13-át követő első vasárnap Antal-napi búcsút, augusztus utolsó szombatján falunapot tartanak a településen.[12]
Alapítványok, civil szervezetek
- Sportegyesület
- Juta Lakóinak Egészséges Életmódjáért Közalapítvány
- Hagyományőrző és Nyugdíjas Klub
- Jutai Ifjúságért Kulturális Egyesület (JIKK)
- Jutai Sporthorgász Egyesület
Jegyzetek
- ↑ a b Juta települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2024. június 9. (Hozzáférés: 2024. augusztus 8.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Juta települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Juta települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 26.)
- ↑ Juta települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. március 24.)
- ↑ Juta települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. március 24.)
- ↑ Juta települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. március 24.)
- ↑ Juta települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2020. március 24.)
- ↑ Juta települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2016. január 28.)
- ↑ Juta települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. augusztus 1.)
- ↑ Juta Helységnévtár
- ↑ Felhőtlenül szórakoztak kicsik és nagyok a jutai falunapon Archiválva 2020. március 20-i dátummal a Wayback Machine-ben 2018. 08. 27.
További információk
Kapcsolódó szócikkek
Földrajzportál
Magyarország-portál