Csurgó (Magyarország)
![]() | Ez a szócikk a Somogy vármegyei településről szól. Hasonló címmel lásd még: Csurgó (egyértelműsítő lap). |
Csurgó | |||
![]() | |||
Az Árpád-kori eredetű felsőcsurgói római katolikus templom | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Dél-Dunántúl | ||
Vármegye | Somogy | ||
Járás | Csurgói | ||
Jogállás | város | ||
Polgármester | Ilia Csaba (Csurgó Város Fejlődéséért Egyesület)[1] | ||
Irányítószám | 8840 | ||
Körzethívószám | 82 | ||
Testvértelepülései | Lista Juzava | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 4392 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 83 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 59,42 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() ![]() Csurgó Pozíció Somogy vármegye térképén | |||
Csurgó weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Csurgó témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Csurgó város Somogy vármegyében, a Csurgói járás központja.
Fekvése
A település a vármegye délnyugati részén található, annak legnyugatabbi városa, nem messze a horvát határtól. Három tájegység találkozásánál épült fel: az északnyugati Öreghegy és az Újhegy a Zalaapáti-hát legdélibb része, a Zákány-őrtilosi-dombság peremvidéke, északkeleten Belső-Somogy közel sík homokhátai határolják, míg délen a Dráva egykori medrének magaspartja.[3]
Legfontosabb közútja a Berzence–Iharosberény közti 6819-es út, ez halad végig észak–déli irányban a város belterületein. Nyugati szomszédaival, Porrogszentkirállyal és Gyékényessel a 6808-as út köti össze, Szenta községbe pedig a belvárostól északra kiágazó 68 127-es út vezet.
Vonattal a Dombóvár–Gyékényes-vasútvonalon érhető el, amely mentén két megállója is van: magában a városban Csurgó vasútállomás, a Szenta felőli határon, külterületen pedig Zrínyitelep megállóhely. A városi vasútállomás közúti elérését a 6819-es útból a belvárosban nyugat felé kiágazó 68 315-ös számú mellékút teszi lehetővé.
Bár meglehetősen távol fekszik a Balaton déli partjától, a település szőlő- és borgazdasági szempontból mégis a Balatonboglári borvidék részét képezi.[4]
Története
Csurgó területe már az őskorban lakott volt, erre utalnak a város határában talált őskohó-maradványok. A római korban itt haladt el a Pannónia provinciát a Tengermellékkel és a birodalom központjával összekötő hadi- és kereskedőút.[5]
Első okleveles említése 1019-ből származik: a zalavári apátság alapítólevele szerint Szent István ekkor a Benedek-rendi barátoknak adományozta a falu jövedelmét. Az Árpád-korban eleinte a somogyi szabad királyi kanászok földjének részét képezte, majd III. Béla testvére, Margit a keresztes lovagoknak adományozta. Ők a Felső-Csurgó nevű településrészen, egy mocsárvidékből kiemelkedő dombon települtek le: a hagyomány szerint először a templáriusok, majd a 12. század végére az ispotályosok. A jeruzsálemi Szent János-lovagrend valamikor 1217 és 1226 között alapította az első rendházat a területen, ez a rendház erődítményként, kórházként és templomként is szolgált. A hagyomány szerint IV. Béla a muhi csata után délnyugat felé menekülve Csurgón is áthaladt, ahol meg is szállt, a Szűz Mária-kút vizéből pedig ivott is.[5]
Csurgót 1405. szeptember 28-ai adománylevelével Zsigmond királytól mezővárosi rangra emelte.[5] Vára a 15. században épült, de a 18. században lerombolták, 13. századi temploma szintén majdnem teljesen megsemmisült a török megszállás idején, de 1731-től kezdve újjáépítették.[5] 1543-ban ide költözött, s két évig itt élt Tinódi Lantos Sebestyén, miután ura, Török Bálint török fogságba esett.
A hódoltság követő időszakban, 1726-ban került a Festetics család tulajdonába. Új tulajdonosai birtokuk központjává tették. Festetics György 1792-ben megalapította a gimnáziumot, mellyel örökre beírta a város nevét a magyar művelődéstörténetbe. Az 1792-ben alapított gimnáziumban tanított 1799. május 26-tól 1800. február 17-ig Csokonai Vitéz Mihály. Csokonai itt fejezte be Dorottya című vígeposzát.
Csurgó 1850-ben lett ismét mezőváros, majd 1896-tól itt működött Somogy vármegye első tanítóképzője. 1871-ben járási székhellyé vált. 1872-ben elkészült a fiumei vasútvonal Csurgón áthaladó szakasza, ezzel bekapcsolódott az ország közlekedési hálózatába. Városi jogot 1989-ben nyert ismét.
Közélete
Polgármesterei
- 1990–1994: Szászfalvi László (MDF)[6]
- 1994–1998: Szászfalvi László (MDF-KDNP-NDSZ)[7]
- 1998–2002: Szászfalvi László (MDF-Fidesz-FKgP)[8]
- 2002–2002: Szászfalvi László (MDF-Fidesz-Kisgazda Polgári Egyesület)[9]
- 2003–2006: Bihariné Asbóth Emőke (független)[10]
- 2006–2010: Szászfalvi László (Fidesz-KDNP-Nemzeti Fórum)[11]
- 2010–2014: Füstös János (Fidesz-KDNP)[12]
- 2014–2019: Füstös János (Fidesz-KDNP)[13]
- 2019–2024: Füstös János (Fidesz-KDNP)[14]
- 2024– : Ilia Csaba (Csurgó Város Fejlődéséért Egyesület)[1]
A településen 2003. április 27-én időközi polgármester-választást tartottak,[10] mert az előző polgármester az előző év december 19-én, a képviselő-testületen belüli feszültségek miatt lemondott tisztségéről.[15][16]
Népesség
A település népességének változása:
Lakosok száma | 5229 | 5150 | 4741 | 4528 | 4387 | 4392 |
2013 | 2014 | 2018 | 2021 | 2022 | 2023 |
A városban 2007-ben 5150 fő élt és összesen 2093 lakás volt.[17]
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 86,7%-a magyarnak, 0,4% németnek, 4,3% cigánynak, 0,1% horvátnak, 0,1% románnak, 0,1% szerbnek mondta magát (13,2% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 52,6%, református 11,1%, evangélikus 4,5%, görögkatolikus 0,3%, felekezet nélküli 8,9% (22% nem nyilatkozott).[18] A 2022-es népszámlálás szerint a lakosság száma 4387 fő volt.
Látnivalók
- Városi Múzeum
- Szentlélek-templom (13. századi eredetű, a barokk korban átépítették, de tornya még romanikus stílusú)
- A Csokonai Református Gimnázium (18. század vége, eklektikus) és annak könyvtára Somogy vármegye első történelmi emlékhellyé nyilvánított helyszíne.[19]
- Csokonai Közösségi Ház
- Városi Könyvtár
- Sportcsarnok
- Meller-kastély: a 19. század végén épült eklektikus, saroktornyos épület bejárati folyosójának oldalát szecessziós, eozinmázas csempék díszítik, és ugyancsak szecessziós a főkapuja is. Belül még eredetiek a kerámia padlólapok, a parketta, a falépcsők és a faburkolatok is.[20]
- Basakút: egy korábban meglevő forrás megásatásával 1600 táján építtette ki Ibrahim pasa.[21]
- Zis-tó: az Alsok városrészben található tó helyén régen mocsaras terület volt, később a földet kitermelték belőle, így kialakult a tó medre. 1990 után kikotorták a medret, a környéket rendezték, azóta kedvelt horgász- és kirándulóhely.[22]
Rendezvények
- Csuszafesztivál: 2004 óta rendezik meg arra a legendára alapozva, hogy a túrós csusza annak a Török Bálint 16. századi hadvezérnek volt a kedvenc eledele, akinek felesége Csurgón óriási virágoskertet létesített. A fesztivált a gasztronómiai elemek mellett számos művészeti program is kíséri évről évre.[23]
- Őszi fesztivál: a kétnapos rendezvényen bemutatkoznak a környék termelői, valamint mezőgazdasággal kapcsolatos szakmai előadások hangzanak el. A nagyközönséget kiállítás, vásár és szüreti mulatság várja.[24]
Sport
A Csurgói KK érte el Csurgó történetében a legnagyobb sportsikereket, amikor bejutott a magyar férfi kézilabda-bajnokság első osztályába. A város rendelkezik megye I szintű labdarúgócsapattal is.
Híres szülöttei, lakói
- Itt lakott Csokonai Vitéz Mihály 1799–1800-ban, a református gimnázium helyettes tanáraként.
- Itt született Nagy Samu, született Neuhaus (1881–1940) író, újságíró, szerkesztő.
- Itt született Kiss Angyal Ernő dal- és zeneszerző.
- Itt született Nádasdi Sárközy Elemér, festő.
- Itt született Csurgói Máté Lajos (1931–2001) festő, grafikus, író, zenész.
- Itt született Dr. Nacsa Lajos katolikus plébános.
- Itt született Laky Dezső (1887–1962) statisztikus, gazdaságpolitikus, 1940–1941-ben közellátásért felelős tárca nélküli miniszter, az MTA tagja.
- Itt született Bokor József filozófus, író A Pallas nagy lexikona szerkesztője.
- Itt élt Hadik Magda szobrász, éremművész.
Képek
- Középkori eredetű templom
- Szent István-emlékmű
Testvérvárosai
Aumale, Franciaország
Fehérvárcsurgó
Haimhausen, Németország
Juzava, Japán[25]
Markelo, Hollandia
Székelykeresztúr, Székelyföld
Verebély, Felvidék
Vrsar, Horvátország
További információk
- Csurgó a Startlapon
- Térkép Kalauz – Csurgó
- Csurgó hivatalos weblapja
Jegyzetek
- ↑ a b Csurgó települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2024. június 9. (Hozzáférés: 2024. augusztus 17.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Csurgó város integrált településfejlesztési stratégiája, 2. kötet: Integrált Településfejlesztési Stratégia (DOC), 2014–2015. (Hozzáférés: 2016. szeptember 24.)
- ↑ A Balatonboglári borvidék hegyközségi tanácsának alapszabálya (PDF). Dél-Balatoni bor. [2016. április 10-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2017. július 27.)
- ↑ a b c d Ludwig Emil: A csurgói Szentlélek-templom. MNO, 2003. szeptember 13. [2016. június 11-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. szeptember 18.)
- ↑ Csurgó települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Csurgó települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 4.)
- ↑ Csurgó települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. március 21.)
- ↑ Csurgó települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. március 21.)
- ↑ a b Csurgó települési időközi választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2003. április 27. (Hozzáférés: 2020. május 26.)
- ↑ Csurgó települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. március 21.)
- ↑ Csurgó települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2020. március 21.)
- ↑ Csurgó települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2016. január 26.)
- ↑ Csurgó települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. július 27.)
- ↑ Időközi önkormányzati választások 2003-ban (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2003 (Hozzáférés: 2020. május 26.)
- ↑ Lemondott Csurgó polgármestere (magyar nyelven) (html). index.hu, 2002. december 19. (Hozzáférés: 2020. március 21.)
- ↑ Agglomerációs településrészek. teszir.hu. [2015. november 17-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. november 16.)
- ↑ Csurgó Helységnévtár
- ↑ Az első somogyi történelmi emlékhely. Kapos.hu, 2015. május 17. (Hozzáférés: 2015. május 17.)
- ↑ A Meller-kastély rövid leírása. Virtuális Csurgó-térség. [2016. szeptember 23-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. szeptember 23.)
- ↑ Régi korok emléke Somogy megye földrajzi neveiben (PDF). (Hozzáférés: 2016. szeptember 20.)
- ↑ A Zis-tó és története. Csurgó honlapja. [2016. augusztus 3-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. szeptember 23.)
- ↑ A csuszafesztivál honlapja. (Hozzáférés: 2016. szeptember 22.)
- ↑ Az őszi fesztivál a város honlapján. [2016. augusztus 3-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. szeptember 22.)
- ↑ Archivált másolat. [2010. május 13-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. május 12.)
Kapcsolódó szócikkek
Földrajzportál
Magyarország-portál