Bodrog (Magyarország)
![]() | Ez a szócikk a magyar községről szól. Hasonló címmel lásd még: Bodrog (egyértelműsítő lap). |
Bodrog | |||
A falu északi részén álló felsőbűi harangtorony, mellette egy 109 éves kőkereszt | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Dél-Dunántúl | ||
Vármegye | Somogy | ||
Járás | Kaposvári | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Erdei Norbert (független)[1] | ||
Irányítószám | 7439 | ||
Körzethívószám | 82 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 381 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 28,82 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 14,78 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() ![]() Bodrog Pozíció Somogy vármegye térképén | |||
Bodrog weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Bodrog témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Bodrog egy község Somogy vármegyében, a Kaposvári járásban.
Fekvése
Kaposvártól 20 kilométerre észak-északnyugatra található. Áthalad rajta a Hetest az Osztopán és Somogyfajsz közötti 6712-es úttal összekötő 6706-os út. Bodrog szomszéd települései keletre Somogyjád (szilárd burkolatú úttal nincsenek összekötve), délkelet-délre Csombárd, észak-északkeletre pedig Osztopán.
Bodrognak saját vasútállomása vagy vasúti megállója nincs, a legközelebb a Kaposvár–Fonyód-vasútvonal Osztopán vasútállomása és a földúton megközelíthető Somogyjád megállóhely található hozzá.
Története
Bodrog nevét 1313-ban említették először az oklevelek, maga a név (eredetileg „Botrok”, „Bodrok” formában) a lankás, bodros szóból alakult ki, és csak a 19. század óta írják G végződéssel.[3]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0b/Bodrog%2C_harangl%C3%A1b.jpg/220px-Bodrog%2C_harangl%C3%A1b.jpg)
1449-ben a Bő nemzetség birtokai közé tartozott. A Bő nemzetségbeli Laki Thúz, a Létai és a Szőcsényi családok osztályos egyezségre léptek a helység fölött. 1512-ben Messer István is birtokos volt itt, aki itteni birtokrészeit eladta Perneszi Imrének. 1726-ban nevét Bodrok alakban írták. Később a Lengyel családé lett. 1767-ben Nagy Benedek és Farkas József, majd a Hermann család birtoka volt, a 19. század elején pedig a Bottka család lett itt birtokos. 1911-től a Keller és a Hegyesy családok örökölték e birtokot. Az itt lévő egyik kúriát Bottka Antal a 19. század eleje körül építtette, a másikat pedig báró Pongrácz Gusztáv építtette a 19. század elején.
A határban, az úgynevezett Törökhegyen nagyméretű földalatti építkezés nyomait találni, melyek valószínűleg a török megszállás idejéből valók.
A 20. század elején Somogy vármegye Kaposvári járásához tartozott.
1910-ben 563 lakosából 536 magyar volt. Ebből 494 római katolikus, 63 református, 5 izraelita volt.
A községhez tartoztak: Alsóbű-, Felsőbű-, Hidegér- és Álláskút-puszták is.
Bő
Alsóbű- és Felsőbű-puszták helyén a középkorban a Bő nemzetség ősi birtoka, Bő helység feküdt, amelyet 1229-ben Bev alakban említett először oklevél; ekkor a székesfehérvári káptalan birtokában állt. Nevét 1329-ben Bew alakban írták, majd előfordult az 1332-1337 évi pápai tizedjegyzékben is mint egyházas hely Bun alakban. 1458-ban és 1536-ban az oklevelek Szent-Keresztről címzett prépostságát is említették. 1500-ban Lak (Öreglak) tartozékai között szerepelt. 1549-ben Butsányi Korlátkőy Annát iktatták be a helység birtokába, 1559-ben pedig Tahy Ferenc és neje, Zrínyi Ilona vásárolták meg. 1701-1733 között neve Nagybű alakban fordult elő, ekkor Jankovics István birtoka volt. 1835-ben már két Bű nevű település is létezett: Alsóbű a Jankovics, Felsőbű a Pongrácz családé volt. Alsóbű Jankovics Xavértől vétel útján Siskovics Tamásra szállt. Felsőbű még 1856-ban is a báró Pongrácz családé volt.
Felsőbű ma a település északi részét alkotja, míg Alsóbű körülbelül ott feküdt, ahol a mai Petőfi utca eléri a Pogány-völgyi víz patakot.[4] Az alsóbűi elhagyott temetőben néhány régi síremlék és egy összetört kőkereszt még ma is látható.[5]
Szentmártonkő
Bű szomszédságában, az 1536. évi adólajstromban Szentmártonkő helységet találjuk, amely valószínűleg azonos azzal a Szent-Márton helységgel, amely az 1332-1337 évi pápai tizedjegyzékben is előfordult.
Közélete
Polgármesterei
- 1990–1994: Sütő Ervin (független)[6]
- 1994–1998: Bodó Ferenc (független)[7]
- 1998–2002: Heizer Kornél (független)[8]
- 2002–2006: Heizer Kornél (független)[9]
- 2006–2010: Heizer Kornél László (független)[10]
- 2010–2014: Sütő Ervinné (független)[11]
- 2014–2016: Sütő Ervinné (független)[12]
- 2016–2019: Erdei Norbert (független)[13][14]
- 2019–2024: Erdei Norbert (független)[1]
- 2024– :
A településen 2016. július 10-én időközi polgármester-választást kellett tartani,[13] mert a korábbi polgármester, Sütő Ervinné pedagógus az iskolai elfoglaltságaira hivatkozva áprilisban lemondott posztjáról.[14][15]
Népesség
A település népességének változása:
Lakosok száma | 439 | 433 | 439 | 328 | 359 | 381 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 92,3%-a magyarnak, 2,2% cigánynak, 1,2% németnek, 0,2% románnak mondta magát (7,7% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 51,5%, református 2,5%, evangélikus 0,2%, görögkatolikus 0,2%, felekezet nélküli 5,9% (23,3% nem nyilatkozott).[16]
Nevezetességei
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/39/Bodrog-Als%C3%B3b%C5%B1_Rovas_Inscription.jpg/150px-Bodrog-Als%C3%B3b%C5%B1_Rovas_Inscription.jpg)
Marton Ákos megyei főépítész tervei alapján új templom építésébe kezdtek 2005-ben, az építkezés 2010-ben készült el.[17] Ennek a templomnak a közelében is, valamint mind a „régi” Bodrog településrészen, mind Felsőbűn áll egy-egy helyi védelem alatt álló harangtorony.[18][19][20]
Alsóbűn találták meg a székely–magyar rovásírás legkorábbi emlékének tartott, vitatott olvasatú alsóbűi feliratot egy vaskohóban használt fúvókán. A lelet 1999-ben került elő.[17][21]
A falutól nyugatra található egykori Álláskútpuszta lakóépületei mára nyomtalanul eltűntek, de a régi temető, valamint benne egy kápolna és egy 95 éves kőkereszt még ma is láthatók a szántóföldek között.[22]
A helyi tűzoltóegyesület 2015 óta minden húsvétkor végigjárja a falut, és tűzoltófecskendőjük segítségével locsolják meg az itt lakó lányokat, asszonyokat.[23]
Jegyzetek
- ↑ a b Bodrog települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. július 25.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Rólunk. Bodrog.hu. (Hozzáférés: 2017. április 17.)
- ↑ A Habsburg Birodalom második katonai felmérésének térképe. (Hozzáférés: 2015. május 16.)[halott link]
- ↑ Az alsóbűi temetőkereszt maradványai. muemlekem.hu. (Hozzáférés: 2015. május 16.)
- ↑ Bodrog települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Bodrog települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 1.)
- ↑ Bodrog települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. március 3.)
- ↑ Bodrog települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. március 3.)
- ↑ Bodrog települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. március 3.)
- ↑ Bodrog települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2012. január 13.)
- ↑ Bodrog települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. március 3.)
- ↑ a b Bodrog települési időközi választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2016. július 10. (Hozzáférés: 2020. június 22.)
- ↑ a b Erdei Norbert nyert az időközi polgármester-választáson Bodrogon. Kaposvár Most, 2016. július 11. (Hozzáférés: 2016. augusztus 8.)
- ↑ Időközi helyi önkormányzati választások (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2016 (Hozzáférés: 2020. június 22.)
- ↑ Bodrog Helységnévtár
- ↑ a b A falu honlapja. (Hozzáférés: 2014. május 16.)
- ↑ A déli harangtorony (a „régi” Bodrog településrészen). (Hozzáférés: 2015. május 16.)
- ↑ A középső harangtorony (a templom közelében). (Hozzáférés: 2015. május 16.)
- ↑ Az északi harangtorony (a felsőbűi településrészen). (Hozzáférés: 2015. május 16.)
- ↑ Hosszú Gábor: Heritage of Scribes, 216. oldal. (Hozzáférés: 2014. május 16.)
- ↑ Balogh Béla és Balogh János: Az álláskútpusztai temető. geocaching.hu. (Hozzáférés: 2015. május 16.)
- ↑ Mit szólna, ha így érkeznének a locsolók?. Kapos.hu, 2017. április 17. (Hozzáférés: 2017. április 17.)
További információk
Kapcsolódó szócikkek
Földrajzportál
Magyarország-portál