Bob Shaw
Bob Shaw | |
Született | 1931. december 31.[1][2][3][4][5] Belfast[6] |
Elhunyt | 1996. február 11. (64 évesen)[7] Warrington[8] |
Állampolgársága | ír |
Foglalkozása |
|
Kitüntetései | Hugo Award for Best Fan Writer (1979, 1980) |
Halál oka | rák |
| |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Robert "Bob" Shaw[9] (Belfast, 1931. december 31. – Warrington, 1996. február 11.[8]) észak-ír tudományos-fantasztikus író, mérnök.
Élete
Belfastban született és nevelkedett. Apja rendőr volt.[10] Hárman voltak testvérek, mind fiúk, Bob volt közülük a legidősebb. 11 éves korában találkozott először a fantasztikus irodalommal, ekkor olvasta A. E. van Vogt rövid novelláját az Astounding magazin egy korai számában. A második világháború alatt az amerikai csapatok átvonultak Észak-Írországon, gyakran hátrahagyták kiolvasott fantasztikus magazinjaikat, amelyek a Smithfield Marketen a helyiek számára is hozzáférhetővé váltak.[11] Shaw később úgy írt erről, hogy e magazinok hatása erősebb, meghatározóbb és tovább tartó volt, mint az LSD-é.[12] A Belfast College and Technology hallgatója lett,[13] 1950-ben csatlakozott az Irish Fandom nevű, fantasztikummal foglalkozó csoporthoz, amelynek tagja volt a szintén észak-ír sci-fi író James White is.[14] Találkozóikat Walt Willis Upper Newtownards Road-i házában, Belfastban tartották. E csoport komoly hatást gyakorolt a korai tudományos-fantasztikus irodalomra. Két fanzint, a Hyphen-t és a Slant-ot jelentették meg, Shaw mindkettőben publikált. Ebben az időszakban írói álneve a BoSh volt.[15] Első, nem fanzinban publikált fantasztikus története 1954-ben jelent meg. Ezután egy időre felhagyott az írással, s első feleségével, Sadie-val (Sarah Gourley) valamint fiukkal és két lányukkal Kanadába utaztak, ahol 1956 és 1958 közt éltek. Vertigo című regénye Albertában játszódik. Eredeti végzettsége statikus mérnök volt, a Short and Harland nevű cégnél mint repülőgéptervező dolgozott, ezután a The Belfast Telegraph című lap tudományos munkatársa lett (1966-1969). 1973 és 1975 közt a Vickers Shipbuilding-nél tevékenykedett, 1975-től már csak az írással foglalkozott. 1973-ban az északír válság miatt családjával Angliába költözött, előbb Ulverstonba, később Grappenhallba. Shaw itt alkotta meg fantasztikus életműve legnagyobb részét. Felesége, Sadie 1991-ben hirtelen elhunyt, ezután Shaw néhány éven át egyedül élt Grappenhallban. Egy betegség miatt csaknem megvakult, valamint egész életében migrén által kiváltott látászavaroktól szenvedett. A szemre, valamint a látásra vonatkozó hivatkozások több munkájában is megjelentek. Köztudottan alkoholproblémákkal küzdött, egy alkalommal saját magát mint alkoholistát említette.[16] 1991-ben így nyilatkozott: "Fantasztikus történeteket írok azok számára, akik alig olvasnak fantasztikus irodalmat". 1995-ben vette feleségül Nancy Tuckert, s vele együtt Amerikába utazott, de halála előtt néhány hónappal hazautazott. Rákban hunyt el.[17]
Munkássága
Shaw egyik leghíresebb elbeszélése a Light of Other Days (1966). A történet a "lassú üveg" ötletén alapul, amely egy olyan áttetsző anyag, amelyen a fény csak évek alatt tud áthaladni, így rajta keresztül a múltba pillanthatunk. Shaw az Analog főszerkesztőjének, John W. Campbellnek adta el a történetet, így az a lap 1966. novemberi számában jelent meg. Shaw 1967-ben folytatást is írt hozzá, Burden of Proof címmel. Az eredeti történetet mindössze négy óra alatt írta meg, de ezt a négy órát több éves tervezés előzte meg.[18] Shaw továbbfejlesztette a "lassú üveg" ötletét az Other Days, Other Eyes című regényében. A koncepció később a Marvel Comics által kiadott Unknown Worlds of Science Fiction című magazinban is felbukkant. Munkássága az egyszerűbb, fantasztikus elemeket csupán a háttérben felvonultató alkotásoktól (Ground Zero Man) a van Vogtra jellemző extravagáns fantasztikumig (The Palace of Eternity) terjed. Orbitsville című regénye és annak két folytatása egy, a csillagot teljesen körülvevő lakható héj (Dyson-gömb) felfedezéséről és az emberiségre gyakorolt következményeiről szól. 1976-ban elnyerte a Brit Fantasztikus Szövetség nagydíját. Később írta meg a Land-trilógiát (The Ragged Astronauts, The Wooden Spaceships és a The Fugitive Worlds), amelyben egy olyan társadalmat ír le, amelyben a technológia fémek használata nélkül fejlődött magas szintre. Philip K. Dick-hez hasonlóan munkáiban folyamatosan az észlelés természetére összpontosított.
Shaw a sci-fi rajongók körében közismert volt szellemességéről. Mindvégig fenntartotta az Irish Fandomban az 1950-es évek elején szerzett tagságát, lelkes rajongója és állandó közreműködője volt a különféle fanzinoknak. Éveken keresztül az Eastercon brit tudományos-fantasztikus konferenciákon tartott humoros beszédeket (Serious Scientific Talks címen), ezeket végül a The Eastercon Speeches (1979) és a Load of Old Bosh (1995) című kötetekben jelentették meg. 1954-ben Walt Willisszel írta meg a The Enchanted Duplicator című, a sci-fi rajongókról szóló munkát John Bunyan A zarándok útja című alkotása mintájára.
Művei
Regények és novellagyűjtemények
- Night Walk (1967). Banner
- The Two-Timers (1968). New York
- The Palace of Eternity (1969). New York
- The Shadow of Heaven (1969). New York
- One Million Tomorrows (1970). New York
- Ground Zero Man (1971). New York, átdolgozott kiadás The Peace Machine címen, (1985). London
- Other Days, Other Eyes (1972). New York
- Tomorrow Lies in Ambush (1973). London: Gollancz
- The Orbitsville trilogy
- Orbitsville (1975). London
- Orbitsville Departure (1983). New York
- Orbitsville Judgement (1990). London
- A Wreath of Stars (1976). London
- Cosmic Kaleidoscope (1976). London
- Cosmic Kaleidoscope (1977). New York
- Medusa's Children (1977). New York
- The Warren Peace saga
- Who Goes Here? (1977). London, új kiadás a The Giaconda Caper című novellával bővítve: 1988
- Warren Peace (1993). London, új kiadás Dimensions címen: 1994
- Ship of Strangers (1978). London
- Vertigo (1978). London, új kiadás Terminal Velocity címen: 1991
- Dagger of the Mind (1979). London
- The Ceres Solution (1981). London: Granada
- Galactic Tours (1981). London
- Courageous New Planet (1981)
- A Better Mantrap (1982). London
- Fire Pattern (1984). London
- Messages Found in an Oxygen Bottle (1986). Cambridge
- Land and Overland trilogy
- The Ragged Astronauts (1986)
- The Wooden Spaceships (1988)
- The Fugitive Worlds (1989)
- Killer Planet (1989). London
- Dark Night in Toyland (1989)
- Overload (1995)
Elméleti tárgyú munkái
- The Best of the Bushel (1979)
- The Eastercon Speeches (1979)
- How to Write Science Fiction (1993)
- A Load of Old BoSh (1995)
Válogatott novelláinak fontosabb kiadásai
- "Light of Other Days" (1966)
- "Skirmish on a Summer Morning" (1976)
- "Unreasonable Facsimile" (1974)
- "A Full Member of the Club" (1974)
- "The Silent Partners" (1959)
- "The Element of Chance" (1969)
- "The Gioconda Caper" (1976)
- "An Uncomic Book Horror Story" (1975)
- "Deflation 2001" (1972)
- "Waltz of the Bodysnatchers" (1976)
- "A Little Night Flying" ("Dark Icarus") (1975)
Magyarul megjelent művei
- Régmúlt napok fénye (novella, Galaktika 7., 1974; újabb kiadás: Metagalaktika 1., 1978; megjelent a Kaland a végeken című antológiában is 1973-ban Régmúlt napoknak fényei cím alatt)
- Életed legszebb napja (novella, Galaktika 14., 1975)
- Álomharcos (novella, Galaktika 196., 2006)
- Játékország sötét éjszakája (novella, Galaktika 119., 1990; újabb kiadás: Galaktika 294., 2014)
- Vitéz új világ (novella, Galaktika 118, 1990)
- Rajta, válassz magadnak új világot (novella, Galaktika 118, 1990)
- Incidens egy nyári reggelen (novella, X Magazin II/5, 1997)
Jegyzetek
- ↑ Integrált katalógustár (német nyelven). (Hozzáférés: 2014. május 3.)
- ↑ ISFDB (angol nyelven). (Hozzáférés: 2017. október 9.)
- ↑ Babelio (francia nyelven). (Hozzáférés: 2017. október 9.)
- ↑ NooSFere (francia nyelven). (Hozzáférés: 2017. október 9.)
- ↑ Vegetti Catalog of Fantastic Literature (olasz nyelven)
- ↑ Integrált katalógustár (német nyelven). (Hozzáférés: 2014. december 15.)
- ↑ Francia Nemzeti Könyvtár: BnF források (francia nyelven). (Hozzáférés: 2015. október 10.)
- ↑ a b David V. Barratt: Obituary: Bob Shaw. The Independent, (1996. február 17.)
- ↑ Életrajza az sf-encyclopedia oldalon. [2019. július 6-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2019. december 21.)
- ↑ Patrick Maume írása
- ↑ Jack Fennel: Irish Science Fiction, Google Books
- ↑ Stableford: Algebraic fantasies and realistic romaces, Google Books
- ↑ Reginald: Comtemporary Science Fiction Authors, Google Books
- ↑ Az Oblique House a fancyclopedia.org-on. [2019. december 21-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2019. december 21.)
- ↑ Ansible.uk cikke. [2018. július 22-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2019. december 21.)
- ↑ Christopher Priest írása
- ↑ Nekrológja az Independent című lapban. [2012. december 9-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2019. december 21.)
- ↑ Mike Ashley munkája
Források
- Bob Shaw életrajza a sf-encyclopedia.com-on
- Patrick Maume: No Country for Old Men: Fresh Perspectives on Irish Literature, 2009, Google Books
- Jack Fennell: Irish Science Fiction, 2014, Google Books
- Robert Reginald: Contemporary Science Fiction Authors, 1970, Google Books
További információk
- Munkáinak bibliográfiája az ISFDB.org-on
- Adatlapja a Library of Congress oldalán
Fordítás
- Ez a szócikk részben vagy egészben a Bob Shaw című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Sci-fi portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap