A budapesti Stefánia út épületeinek listája
Az alábbi lista a budapesti Stefánia út épületeit mutatja be. Az üres telkek kék színnel kiemelve jelennek meg a listában.
1-10.
Kép | Szám | Név | Építés ideje | Tervező | Stílus | Megjegyzés |
---|---|---|---|---|---|---|
![]() | 1. | földszintes villa | 20. sz. eleje | népies szecessziós | ||
![]() | 2. | Papp László Budapest Sportaréna | 2001–2003[1] | Skardelli György, Pottyondy Péter, Közti Rt.[1] | modern | A Magyar Posta lóállomása működött ezen a területen, majd a gépjárművek elterjedésével raktározásra használták a felszabaduló épületek egy részét. 1977. decemberben kezdődtek meg a szanálási munkák. 1978. március elsején kezdődött az új sportcsarnok építése. 1982. február 12-én került sor a Budapest Sportcsarnok hivatalos átadására. Számos nemzetközi sportversenynek és zenei koncertnek adott otthon a sportcsarnok. Az utolsó koncert 1999. december 12-én a Generál együttesé volt. Három nap múlva, december 15-én hajnali 5 óra 7 perckor a Fővárosi Tűzoltó-parancsnokság hírközpontja négy gépjármű fecskendő, egy magasból mentő és a Tűzoltási Csoport riasztását rendelte el, mivel tüzet jeleztek a sportcsarnokból. Az intenzív tűzre utaló további jelzések miatt, a hírközpont a III-as fokozatnak megfelelően további hat gépjárművet riasztott, összesen mintegy ötven tűzoltóval. A tüzet a küzdőtéren rendezett karácsonyi vásárban égve felejtett gyertya okozta. A lángokat a tűzoltók több órás küzdelemben tudták megfékezni. Az épület szerkezete a tűz során olyan sérüléseket szenvedett el, hogy az újjáépítés nem volt lehetséges.[2] A Budapest Sportcsarnok helyén 2003. március 13-án adták át akkori nevén a Budapest Sportarénát, amely 2004. május 28. óta viseli Papp László (1926–2003) háromszoros magyar olimpiai bajnok ökölvívó, edző és sportvezető nevét.[3] |
![]() | 3. | háromemeletes lakóház | 20. sz. | modern | ||
![]() | 4. | üres telek, futópálya | ||||
![]() | 5-7. | üres telek | ||||
![]() | 6-12. | Puskás Aréna | 2017–2019 | Skardelli György | modern | 1948. július 13-án kezdődött a Puskás Ferenc Stadion stadion építése a régi lóversenypálya helyén. Az építményt 90%-ban előre gyártott elemekből tervezték, építésze Dávid Károly, statikusa Gilyén Jenő volt. A Népstadion megnyitójára 1953. augusztus 20-án került sor, hivatalosan 78 ezer fős lelátóval. A tervezett százezres tribün végül sosem valósult meg. Az 1990-es években az építmény felújítása során megerősítették a felső lelátó szerkezetét, s lefedték a sajtópáholyt. A létesítményt 2002. április 2-án nevezték át Puskás Ferenc Stadionra. 2016 februárjában kezdték lebontani a régi stadiont, s augusztus 24-én már csak a főépület állt.[4][5] 2019. november 15-én került sor az új Puskás Aréna átadására a Magyarország – Uruguay labdarúgó-mérkőzéssel, amely 2–1-es uruguayi győzelemmel zárult.[6] |
[1] | 9. | háromemeletes lakóház | 20. sz. | modern |
11-20.
Kép | Szám | Név | Építés ideje | Tervező | Stílus | Megjegyzés |
---|---|---|---|---|---|---|
[2] | 11. | háromemeletes lakóház | 20. sz. | modern | ||
![]() | 13. | háromemeletes lakóház | 20. sz. | modern | ||
![]() | 14. | Magyar Állami Földtani Intézet | 1898–1899 | Lechner Ödön | magyaros szecesszió | ;1898–99-ben épült Lechner Ödön tervei alapján, Hauszmann Sándor irányításával az 1869-ban alakult Magyar Királyi Földtani Intézet számára. Az építkezéshez a kormányon és a fővároson kívül Semsey Andor járult hozzá jelentős adománnyal.[7] |
[3] | 15. | kétemeletes lakóház | 20. sz. | modern | ||
![]() | 16. | háromemeletes lakóház | 20. sz. eleje | szecessziós | ||
![]() | 17. | háromemeletes lakóház | 20. sz. | modern | ||
![]() | 18. | háromemeletes lakóház | 20. sz. eleje | német szecessziós | ||
[4] | 19. | háromemeletes lakóház | 1931 | Lázár Géza[8] | art déco | |
![]() | 20. | földszintes villa (Ligeti-műterem és villa)[9][10] | 1905–1906 | Bálint Zoltán és Jámbor Lajos[11] | magyaros szecessziós | A Stefánia úttól távolabb, a telek mélyén helyezkedik el. 1905–1906-ban épült Bálint Zoltán és Jámbor Lajos tervei alapján Ligeti Miklós (1871–1944) szobrász részére. A második világháborút követően Kisfaludi Strobl Zsigmond (1884–1975) szobrászművész használta a műtermet haláláig.[12][13] Ezt követően hosszú évtizedeken keresztül lakóépületként funkcionált és több átalakítás történt rajta, melyek rontottak az épület eredeti egységes jellegén. A 2010-es évek végén történt felújításakor egy jelentősen leromlott állapotú épületet kellett megújítani. A 2020-tól alapítványi székházként működő épület az ICOMOS nemzetközi műemlékvédelmi szervezet legjobban sikerült műemléki helyreállításáért járó egyik díját nyerte a 2020-as műemléki világnapon. A felújítás során sikeresen őrizték meg ház eredeti karakterét a bővítéssel együtt. A főhomlokzat, a tető formája, az egykori műteremablak és a tetőterasz rekonstrukciójával megőrizték az épület eredeti hangulatát.[14] |
21-30.
Kép | Szám | Név | Építés ideje | Tervező | Stílus | Megjegyzés |
---|---|---|---|---|---|---|
[5] | 21. | háromemeletes lakóház | 1931 | Lázár Géza[8] | art déco | |
![]() | 22. | kétemeletes villa (Friedmann-villa) | 1910-es évek vége | historizáló–eklektikus | A 22. szám alatti villa az 1910-es évek végén épült feltehetően Friedmann Ignác (1882–?) ügyvéd számára.[12] A 22. és 24. számú épületben működik a Szlovák Köztársaság Nagykövetsége. | |
[6] | 23. | háromemeletes lakóház | 1931 | Lázár Géza[8] | art déco | |
![]() | 24. | kétemeletes villa (Székely-villa) | 19. sz. | historizáló–eklektikus | A 24. számú ház építtetője Székely Ignác gépkereskedő lehetett. 1948 márciusa és 1992 decembere között a csehszlovák nagykövetség működött a két épületben. Napjainkban Szlovákia nagykövetsége található az épületben.[12] | |
[7] | 25. | ötemeletes lakóház | 20. sz. | modern | ||
[8] | 26. | egyemeletes villa (Hevesi-villa) | 1900-as évek eleje | modern | Az 1900-as évek elején épült villa feltehetően Hevesi Ödön bánya-vezérigazgató részére. Az 1920-as években Krausz Simon (1876–1938) bankár teljesen átépítette.[12] | |
[9] | 27. | ötemeletes lakóház | 20. sz. | modern | ||
![]() | 28/a. | kétemeletes lakóház | 20. sz. | modern | ||
![]() | 28/b. | egyemeletes lakóház | 20. sz. | modern | ||
[10] | 29. | háromemeletes lakóház | 20. sz. | modern | ||
![]() | 30. | egyemeletes villa | 19. sz. | A Thököly út sarkán található épület az 1910-es évektől Paizs Gyula (1855–1937) országgyűlési képviselő tulajdonában volt. A második világháború után az Ybl Miklós Építőipari Műszaki Főiskola (napjainkban: Szent István Egyetem) tanszékei használják. Itt működik az Ybl Pince Klub is.[15] |
31-40.
Kép | Szám | Név | Építés ideje | Tervező | Stílus | Megjegyzés |
---|---|---|---|---|---|---|
[11] | 31. | háromemeletes lakóház | 20. sz. | modern | ||
![]() | 32. | háromemeletes lakóház | 19. sz. | modern | Az épület alján működik a Stefánia fagylaltozó (Boróka Fagylaltozó). | |
[12] | 33. | háromemeletes lakóház | 20. sz. | modern | ||
![]() | 34-38. | Honvéd Kulturális Központ | 20. sz. | modern | ||
34-38. | Park Club (Stefánia Palota) | 1893–1895 | Meinig Artúr | neobarokk | 1893 és 1895 között Meinig Artúr tervei alapján épült úri kaszinó. Park-Club néven 1895-ben báró Atzél Béla (1850–1900) alapította a fő- és középnemesség közös szórakozására. 1910-ben a klub kizárólag a mágnások találkozóhelye volt. A második világháború alatt megszűnt. 1947 óta a Magyar Honvédség (illetve a Magyar Néphadsereg) tulajdonában áll a szomszédos Honvéd Kulturális Központtal, amivel Stefánia Palota és Honvéd Kulturális Központ néven egyetlen intézményt alkotnak. 1993 óta viseli mai nevét.[16] 2011-ben Magyarország uniós elnöksége idején fontos Európai Uniós tanácskozásnak a helyszíne volt.[17] | |
[13] | 35. | háromemeletes lakóház | 20. sz. | modern | ||
[14] | 37. | háromemeletes lakóház | 20. sz. | modern | ||
[15] | 39. | háromemeletes lakóház | 20. sz. | modern | ||
![]() | 40. | kilencemeletes irodaház | 1970-es évek | modern | A páros oldal utolsó épülete. |
41-50.
Kép | Szám | Név | Építés ideje | Tervező | Stílus | Megjegyzés |
---|---|---|---|---|---|---|
![]() | 41-43. | négyemeletes lakóház | 20. sz. | modern | ||
![]() | 45. | egyemeletes villa | 19. sz. | historizáló–eklektikus | ||
![]() | 47-49. | háromemeletes lakóház | 20. sz. | modern |
51-60.
Kép | Szám | Név | Építés ideje | Tervező | Stílus | Megjegyzés |
---|---|---|---|---|---|---|
![]() | 51. | négyemeletes irodaház | 21. sz. | modern | A Nemzeti Sportközpontok nevű szervezet működik benne. | |
![]() | 53. | egyemeletes lakóház | 19. sz. | historizáló–eklektikus | ||
![]() | 55. | háromemeletes lakóház | 20. sz. | szecessziós | ||
![]() | 57/a-b. | földszintes villa | 20. sz. | modern | Korábban itt működött az Orsolyita Nővérek iskolája és zárdája.[18] Az 55. szám után az 57/b. jön, és csak utána következik az 57/a. épület. | |
[16] | 59. | földszintes villa | 20. sz. | szecessziós |
61-70.
Kép | Szám | Név | Építés ideje | Tervező | Stílus | Megjegyzés |
---|---|---|---|---|---|---|
![]() | 61. | egyemeletes villa | 19. sz. | historizáló–eklektikus | Az 59. épület mögött található. | |
[17] | 63/a. | földszintes villa | 20. sz. | modern | ||
![]() | 63/b. | háromemeletes lakóház | 1927 | Kozma Lajos | népies szecessziós | A telek mélyén, a Stefánia úttól távolabb, a 63/a. mögött helyezkedik el. |
![]() | 63/c. | négyemeletes lakóház | 1930 k. | art déco | A telek mélyén, a Stefánia úttól távolabb, a 63/b. mögött helyezkedik el. | |
![]() | 65. | egyemeletes villa (Löwy-villa) | 1920-as évek | neoeklektikus | Az 1920-as években épült villa első tulajdonosa Löwy Henrik volt. Az 1990-es években a Lengyel Nagykövetség épülete volt.[12] | |
[18] | 67. | háromemeletes lakóház | 20. sz. | modern | A telek mélyén, a Stefánia úttól távolabb helyezkedik el. | |
![]() | 69. | kétemeletes lakóház | 20. sz. | modern |
71-80.
Kép | Szám | Név | Építés ideje | Tervező | Stílus | Megjegyzés |
---|---|---|---|---|---|---|
![]() | 71-73. | egyemeletes villa (Stefánia út szanatórium) | 1922 | Bergl Sándor | neoeklektikus | Az egykori Stefánia út szanatórium, ami 1922-ben Bergl Sándor tervei alapján épült. Az 1920-as évek végétől itt élt Törzs Jenő színész.[12] |
[19] | 75. | háromemeletes lakóház | 20. sz. | modern | ||
![]() | 77. | kétemeletes villa (Katona-villa) | 1910-es évek | historizáló–eklektikus | Az 1910 körül épült villát feltehetően Katona Lajos bankár építette.[12] | |
[20] | 79. | háromemeletes lakóház | 20. sz. | modern | A telek mélyen, a 81. sz. épület mögött található. |
81-90.
Kép | Szám | Név | Építés ideje | Tervező | Stílus | Megjegyzés |
---|---|---|---|---|---|---|
[21] | 81. | háromemeletes lakóház | 20. sz. | modern | ||
[22] | 83-85. | egyemeletes villa | 19. sz. | historizáló–eklektikus | A XIV. Kerületi Rendőrkapitányság használja az épületet. | |
![]() | 87-89 | egyemeletes villa (Paul-villa) | 1910-es évek | historizáló–eklektikus | Az 1910-es években épült villa Paul Pál gyárigazgató részére épülhetett.[12] |
91-100.
Kép | Szám | Név | Építés ideje | Tervező | Stílus | Megjegyzés |
---|---|---|---|---|---|---|
![]() | 91. | Röser Gimnázium[19] | 1893[19] | historizáló–eklektikus | ||
![]() | 93. | kétemeletes lakóház | 19. sz. | historizáló–eklektikus | Az épület alján működik a Thököly vendéglő. | |
95. | egyemeletes villa (Haggenmacher-villa) | 1907 | Pártos Gyula | historizáló–eklektikus | 1907-ben épült Pártos Gyula tervei alapján és Haggenmacher Árpád családi villája volt. Napjainkban Olaszország nagykövetsége működik az épületben.[12] | |
![]() | 97. | egyemeletes villa (Singer-villa) | 1926 | Vajda Andor és Vajda Pál | neoeklektikus | 1926-ban épült Vajda Andor és Vajda Pál tervei alapján Singer Ernő megbízásából. 1947. március 9-én az épületben nyílt meg a Horváth Árpád Színészkollégium.[20] Napjainkban Irán nagykövetsége működik az épületben.[12] |
![]() | 99. | kétemeletes lakóház | 20. sz. | modern |
101-110.
Kép | Szám | Név | Építés ideje | Tervező | Stílus | Megjegyzés |
---|---|---|---|---|---|---|
![]() | 101-103. | kétemeletes irodaház | 20. sz. | modern | Sagafredo vállalat használja. | |
![]() | 105. | egyemeletes villa (Robitscek-villa) | 1922 | Rákosi Pál és Káldossy Lajos | neoeklektikus | 1922-ben épült Rákosi Pál és Káldossy Lajos tervei alapján a Robitsek (Robitschek) család számára.[12] |
107. | egyemeletes villa | 20. sz. | neoeklektikus (?) | Feltehetően Kálmán Henrik a Magyar Kereskedelmi Bank vezérigazgatója számára épült a villa. Napjainkban Svájc nagykövetsége működik az épületben.[12] | ||
![]() | 111. | egyemeletes villa (Zala-villa)[21] | 1899–1901[22] | Lechner Ödön, Bálint Zoltán és Jámbor Lajos | szecessziós | 1899 és 1901 között épült Bálint Zoltán és Jámbor Lajos tervei alapján Zala György szobrász részére. A bejárat feletti szoborcsoportot Zala György készítette kerámiából. Az épület eredeti berendezése Toroczkai Wigand Ede tervei alapján készült, de a második világháborúban Budapest ostromakor elpusztult.Napjainkban Líbia nagykövetsége működik az épületben.[23][24] A páratlan oldal utolsó épülete. |
Jegyzetek
- ↑ a b http://hazai.kozep.bme.hu/hu/budapest-sportarena/
- ↑ Balázs József: Tűz a Budapest Sportcsarnokban. Tűz és káresetek. Docplayer.hu. (Hozzáférés: 2019. november 7.)
- ↑ Papp László nevét vette fel a Sportaréna. [2014. február 23-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2019. november 7.)
- ↑ nemzetisport.hu. „Videó: csak egy épület maradt meg a Puskás-stadionból - NSO”, NSO.hu, 2016. augusztus 24. (Hozzáférés: 2019. november 7.)
- ↑ szerk.: Fodor Béla: Zuglói lexikon. Budapest: Dinasztia Kiadó, 146–147. o.. 963-657-214-3 (1998)
- ↑ Válogatott: Magyarország–Uruguay a Puskás Aréna nyitó meccsén! (magyar nyelven). Nemzeti Sport Online, 2019. június 7. (Hozzáférés: 2019. június 9.)
- ↑ szerk.: Fodor Béla: Zuglói lexikon. Budapest: Dinasztia Kiadó, 130–131. o.. 963-657-214-3 (1998)
- ↑ a b c Vincze Miklós: Nyolc évtizede meditálnak már a főváros felett a Stefánia úti nők (24.hu, 2018. júl. 1.)
- ↑ https://index.hu/kultur/epiteszet/2020/04/18/iden_is_dijaztak_a_legszebb_muemlekfelujitasokat_es_a_legrosszabbat_is/
- ↑ https://www.youtube.com/watch?v=pfxl23DHTjo
- ↑ https://gallery.hungaricana.hu/hu/BudapestGyujtemeny/1044807/?list=eyJxdWVyeSI6ICJDSU1LRT0oXCIxOTA3XCIpIn0
- ↑ a b c d e f g h i j k l szerk.: Fodor Béla: Zuglói lexikon. Budapest: Dinasztia Kiadó, 178–180. o.. 963-657-214-3 (1998)
- ↑ Ligeti-műterem és villa. muemlekem.hu. (Hozzáférés: 2019. október 26.)
- ↑ Idén is díjazták a legszebb műemlékfelújításokat, és a legrosszabbat is. index.hu, 2020. április 18. (Hozzáférés: 2020. április 23.)
- ↑ szerk.: Fodor Béla: Zuglói lexikon. Budapest: Dinasztia Kiadó, 195. o.. 963-657-214-3 (1998)
- ↑ szerk.: Fodor Béla: Zuglói lexikon. Budapest: Dinasztia Kiadó, 155–156. o.. 963-657-214-3 (1998)
- ↑ Stefánia Palota – Rólunk. bphkk.hu. (Hozzáférés: 2019. december 8.)
- ↑ szerk.: Fodor Béla: Zuglói lexikon. Budapest: Dinasztia Kiadó, 151. o.. 963-657-214-3 (1998)
- ↑ a b Zuglói lexikon, i. m., 191. o.
- ↑ Gobbi Hilda-honlap. oszk. (Hozzáférés: 2020. január 19.)
- ↑ http://www.szecessziosmagazin.com/budapestterkephely.php?kerulet=14&cim=ajtosi-durer-sor-25&cimtxt=Ajt%C3%B3si%20D%C3%BCrer%20sor%2025/A&scrwidth=1920
- ↑ Zuglói lexikon, 219. o.
- ↑ szerk.: Fodor Béla: Zuglói lexikon. Budapest: Dinasztia Kiadó, 223. o.. 963-657-214-3 (1998)
- ↑ Líbiai Nagykövetség. muemlekem.hu. (Hozzáférés: 2019. október 26.)
Egyéb irodalom, hivatkozások
- Budapest lexikon. Főszerk. Berza László. 2. bőv., átdolg. kiad. Budapest, 1993. Akadémiai K. ISBN 9630564092
- Budapest teljes utcanévlexikona. Szerk. Ráday Mihály. (hely nélkül): Sprinter. 2003. ISBN 963 9469 06 8
- Déry Attila: Pest építészeti topográfiája III. VI–VII. kerület, Terézváros–Erzsébetváros. Budapest, 2006.
- Google térkép adatai
- Openstreetmap térkép adatai
- szecessziosmagazin adatai
- Gerle János – Kovács Attila – Makovecz Imre: A századforduló magyar építészete. Szépirodalmi Könyvkiadó, Budapest, 1990, ISBN 963-15-4278-5
- (szerk.) Fodor Béla: Zuglói lexikon, Herminamező Polgári Köre, 2009, ISBN 978-963-9935-05-1 (léteznek a műből 1998-as, 2003-as és 2015-ös kiadások is, elektronikusan a 2009-es elérhető)
Kapcsolódó szócikkek
Budapest-portál
Művészetportál