Tanska Eurovision laulukilpailussa
Tanska | |
---|---|
![]() | |
Paikallinen TV-asema | DR |
Toiminut isäntämaana | 1964, 2001, 2014 |
Esiintymiset | |
Esiintymiskerrat | 51 |
Ensiesiintyminen | 1957 |
Paras sijoitus | 1. (1963, 2000, 2013) |
Huonoin sijoitus | 24. (2002) |
Paras pistemäärä | 281 (2013) |
Huonoin pistemäärä | 2 (1962) |
Viimeinen sija | 1 (2002) |
Infobox OK |
Tanska on kilpaillut Euroviisuissa vuodesta 1957 vuoteen 1966 ja taas 1978 lähtien. Maa piti taukoa euroviisuista 11 vuoden ajan 60-luvun lopulta aina 70-luvun loppupuolelle. Maa voitti ensimmäisen kerran vuonna 1963 ollen ensimmäinen Pohjoismaa, joka voitti Euroviisut. Seuraava euroviisuvoitto tuli vasta vuonna 2000. Kolmas viisuvoitto tuli Tanskalle vuonna 2013. Maan kaksi viimeisintä voittoa on tapahtunut Ruotsissa (2000 ja 2013).
Tanska esitti kappaleensa tanskan kielellä, kunnes kielisäännön vapautumisen jälkeen laulukieleksi vaihtui englanti. Vuonna 2019 kuultiin englannin lisäksi ranskan kieltä, saksan kieltä ja tanskaa.
Tanskan sijoitukset ja pistejärjestelmät
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/09/Gustav_Winckler_%26_Birthe_Wilke.jpg/250px-Gustav_Winckler_%26_Birthe_Wilke.jpg)
- Vuonna 1957 osallistujia oli kaikkiaan 10. Kunkin tv-yhtiön tuomaristossa oli 10 jäsentä. Jokainen antoi 1 pisteen parhaimmaksi katsomalleen laululle.
- Näin toimittiin myös vuosina 1958-61.
- Vuonna 1962 kilpailtiin Luxemburgissa. Kullakin tv-yhtiöllä käytössään pisteet 3-2-1 kolmelle parhaimmaksi katsomalleen laululle.
- Vuonna 1963 Eurovision laulukilpailu järjestettiin Lontoossa. Kunkin tv-yhtiön tuomaristolla oli käytössään pisteet 5-4-3-2-1.
- Vuonna 1964 oli vuorossa Kööpenhamina, ja 10-henkisten tuomaristojen pisteiden anto muutettiin niin, että käytössä olivat pisteet 5-2-1.
- Näin toimittiin myös 1965 Napolissa ja 1966 Luxemburgissa.
Vuosi | Laulu | Artisti(t) | Sijoitus | Pisteet | Huom. |
---|---|---|---|---|---|
1957 | Skibet skal sejle i nat | Birthe Wilke & Gustav Winckler | 3 | 10 | |
1958 | Jeg rev et blad ud af min dagbog | Raquel Rastenni | 8 | 3 | |
1959 | Uh, jeg ville ønske, jeg var dig | Birthe Wilke | 5 | 12 | |
1960 | Det var en yndig tid | Katy Bødtger | 10 | 4 | |
1961 | Angelique | Dario Campeotto | 5 | 12 | |
1962 | Vuggevise | Ellen Winther | 10 | 2 | |
1963 | Dansevise | Grethe & Jørgen Ingmann | 1 | 42 | Voittaja |
1964 | Sangen om dig | Bjørn Tidmand | 9 | 4 | |
1965 | For din skyld | Birgit Brüel | 7 | 10 | |
1966 | Stop mens legen er go | Ulla Pia | 14 | 4 |
Nykyinen pistejärjestelmä
Vuodesta 1975 käytössä ollut suomalaisen viihdepäällikkö Heikki Seppälän ideoima äänestyskäytäntö:
- Jokaisesta osallistujavaltiosta annetaan ääniä 10 parhaimmalle esitykselle.
- Parhaalle esitykselle annetaan 12 pistettä, toiselle 10 pistettä ja seuraaville pisteet 8, 7, 6, 5, 4, 3, 2 ja 1.
Vuodesta 2006 lähtien, pisteiden jaon nopeuttamiseksi, pisteiden lukija on kertonut vain kolme suurinta pistettä (pisteet 8, 10, 12), kun pienemmät pisteet (1-7) ilmestyvät ruutuun suoraan.
Vuosi | Laulu | Artisti(t) | Sijoitus | Pisteet | Huom. |
---|---|---|---|---|---|
1978 | Boom-Boom | Mabel | 16 | 13 | |
1979 | Disco tango | Tommy Seebach | 6 | 76 | |
1980 | Tenker altid på dig | Bamses venner | 14 | 25 | |
1981 | Krøller eller ej | Tommy Seeback & Debbie Cameron | 11 | 41 | |
1982 | Video Video | Brixx | 17 | 5 | Toiseksi viimeinen sija |
1983 | Kloden drejer | Gry Johansen | 17 | 16 | |
1984 | Det' lige det | Hot Eyes | 4 | 101 | |
1985 | Sku' Du Spør Fra No'en | Hot Eyes | 11 | 41 | |
1986 | Du er fuld af løgn | Lise Haavik & Trax | 6 | 77 | |
1987 | En lille melodi | Anne Cathrine Herdorf & Bandjo | 5 | 83 | |
1988 | Ka'du se hva jeg sa' | Hot Eyes | 3 | 92 | |
1989 | Vi maler byen rød | Birthe Kjaer | 3 | 111 | |
1990 | Hallo hallo | Lonnie Devantier | 8 | 64 | |
1991 | Lige det hvor hjertet slår | Anders Frandsen | 19 | 8 | |
1992 | Alt det som ingen ser | Lotte Nilsson & Kenny Lübecke | 12 | 47 | |
1993 | Under stjernerne på himlen | Tommy Seebach Band | 22 | 9 | |
1995 | Fra Mols til Skagen | Aud Wilken | 5 | 92 | |
1997 | Stemmen i mit liv | Kølig Kaj | 16 | 25 | |
1999 | This Time I Mean It | Trine Jepsen & Michael Teschl | 8 | 71 | |
2000 | Fly on the Wings of Love | Olsen Brothers | 1 | 195 | Voittaja |
2001 | Never Ever Let You Go | Rollo & King | 2 | 177 | |
2002 | Tell Me Who You Are | Malene W. Mortensen | 24 | 7 | Viimeinen sija |
Kaksivaiheinen loppukilpailu
Kun vuonna 2003 kiinnostus Eurovision laulukilpailua kohtaan lisääntyi, EBU:ssa päätettiin muuttaa laulukilpailun rakennetta seuraavanlaiseksi:
- Kilpailu muutettiin vuonna 2004 kaksiosaiseksi.
- Semifinaali ja finaali käytiin kahtena eri päivänä.
- Laulukilpailuun voi osallistua korkeintaan 40 valtiota.
- Pistejärjestelmä pysyi ennallaan.
Kansainvälisessä finaalissa suora finaalipaikka oli:
- Edellisen vuoden kymmenellä parhaiten menestyneellä valtiolla.
- Suurimmilla laulukilpailun rahoittajamailla: Saksalla, Ranskalla, Espanjalla ja Isolla-Britannialla.
Ne valtiot, jotka eivät päässeet suoraan finaaliin, kilpailivat finaalipaikasta semifinaalissa. Semifinaalin kymmenen parhaiten menestynyttä valtiota pääsivät finaaliin. Semifinaalissa ei kerrottu kunkin valtion saamia pistemääriä vaan ne paljastettiin vasta finaalin jälkeen. Semifinaalista finaaliin selvinneet ilmoitettiin satunnaisessa järjestyksessä.
Vuosi | Laulu | Artisti(t) | Finaali | Pisteet | Semifinaali | Pisteet | Huom. |
---|---|---|---|---|---|---|---|
2004 | Shame on You | Tomas Thordarson | - | - | 13 | 56 | Esitys ei läpäissyt semifinaalia |
2005 | Talking to You | Jakob Sveistrup | 9 | 125 | 3 | 185 | |
2006 | Twist of Love | Sidsel Ben Semmane | 18 | 26 | - | - | Suora finaalipaikka; edellisenä vuonna kymmenen parhaan joukossa |
2007 | Drama Queen | DQ | - | - | 19 | 45 | Esitys ei läpäissyt semifinaalia |
Kaksi semifinaalia
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/04/ESC2013_-_Denmark_03.jpg/250px-ESC2013_-_Denmark_03.jpg)
Koska kiinnostus Eurovision laulukilpailuun vain jatkoi kasvamistaan, päätettiin vuonna 2008 ottaa käyttöön kahden semifinaalin järjestelmä:
- Neljä suurinta rahoittajamaata (vuodesta 2011, Italian palattua kilpailuun, viisi) ovat automaattisesti finaalissa.
- Edellisen vuoden voittaja on suoraan finaalissa.
- Kaikki muut valtiot kilpailevat finaalipaikasta kaksiosaisessa semifinaalissa. Kummastakin semifinaalista jatkoon pääsee 10 maata, eli yhteensä 20 maata.
Vuosi | Laulu | Artisti(t) | Finaali | Pisteet | Semifinaali | Pisteet |
---|---|---|---|---|---|---|
2008 | All Night Long | Simon Mathew | 15 | 60 | 3 | 112 |
2009 | Believe Again | Niels Brinck | 13 | 74 | 8 | 69 |
2010 | In a Moment Like This | Chanée & Tomas N'evergreen | 4 | 149 | 5 | 101 |
2011 | New Tomorrow | A Friend in London | 5 | 134 | 2 | 135 |
2012 | Should've Known Better | Soluna Samay | 23 | 21 | 9 | 63 |
2013 | Only Teardrops | Emmelie de Forest | 1 | 281 | 1 | 169 |
2014 | Cliche Love Song | Basim | 9 | 74 | – | – |
2015 | The Way You Are | Anti Social Media | – | – | 15 | 22 |
2016 | Soldiers of Love | Lighthouse X | – | – | 17 | 34 |
2017 | Where I Am | Anja Nissen | 20 | 77 | 10 | 101 |
2018 | Higher Ground | Rasmussen | 9 | 226 | 5 | 204 |
2019 | Love is Forever | Leonora | 12 | 120 | 10 | 94 |
2020 | Yes | Ben & Tan | Euroviisut peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. | |||
2021 | Øve os på hinanden | Fyr & Flamme | – | – | 11 | 89 |
2022 | The Show | Reddi | – | – | 13 | 55 |
2023 | Breaking My Heart | Reiley | – | – | 14 | 6 |
2024 | Sand | Saba | – | – | 12 | 36 |
- Vuosina 1967-1977 Tanska oli poissa Eurovision laulukilpailusta.
- Vuonna 1994 Tanska ulkona kisoista edellisen vuoden heikon menestyksen johdosta.
- Vuonna 1996 Tanska osallistui erilliseen alkukarsintaan, mutta ei päässyt siitä läpi.
- Vuosina 1998 ja 2003 Tanska oli ulkona kisoista, 1998 koska oli liian alhainen pistekeskiarvo vuosina 1993-1997 ja 2003 koska he olivat jumbosijalla 2002.
Kapellimestarit
Vuosina 1956–1998 Eurovision laulukilpailussa lauluja säesti suuri viihdeorkesteri jousineen, puhaltimineen ja komppiryhmineen. Jokainen maa lähetti kilpailuun oman kapellimestarin, joka vastasi laulun sovituksesta ison orkesterin säestämänä.[1]
Tanskan kapellimestarit 1957–1997 | |||
Vuosi | Nimi | ||
---|---|---|---|
1957 | Kai Mortensen | ||
1958 | |||
1959 | |||
1960 | |||
1961 | |||
1962 | |||
1963 | |||
1964 | |||
1965 | Arne Lamberth | ||
1966 | |||
1978 | Helmer Olesen | ||
1979 | Allan Botschinsky | ||
1980 | |||
1981 | |||
1982 | |||
1983 | |||
1984 | Henrik Krogsgård | ||
1985 | Wolfgang Käfer | ||
1986 | Egil Monn-Iversen (kilpailun norjalainen pääkapellimestari) | ||
1987 | Henrik Krogsgård | ||
1988 | |||
1989 | Henrik Krogsgård, Benoît Kaufman (kilpailun sveitsiläinen pääkapellimestari) | ||
1990 | Henrik Krogsgård | ||
1991 | |||
1992 | |||
1993 | George Keller | ||
1995 | Frede Ewert | ||
1997 | Jan Glæsel |
[2]
Lähteet
Aktiiviset | Alankomaat · Albania · Armenia · Australia · Azerbaidžan · Belgia · Espanja · Georgia · Irlanti · Islanti · Israel · Italia · Itävalta · Kreikka · Kroatia · Kypros · Latvia · Liettua · Luxemburg · Malta · Moldova · Montenegro · Norja · Portugali · Puola · Ranska · Ruotsi · Saksa · San Marino · Serbia · Slovenia · Suomi · Sveitsi · Tanska · Tšekki · Ukraina · Viro · Yhdistynyt kuningaskunta |
---|---|
Epäaktiiviset | Andorra · Bosnia ja Hertsegovina · Bulgaria · Marokko · Monaco · Pohjois-Makedonia · Romania · Slovakia · Turkki · Unkari · Valko-Venäjä · Venäjä |
Entiset | |
Epäonnistuneet yritykset | Kazakstan · Kosovo · Libanon · Liechtenstein · Neuvostoliitto · Qatar · Tunisia |
1950-luku | |
---|---|
1960-luku | 1960 · 1961 · 1962 · 1963 · 1964 · 1965 · 1966 · 1967 · 1968 · 1969 |
1970-luku | 1970 · 1971 · 1972 · 1973 · 1974 · 1975 · 1976 · 1977 · 1978 · 1979 |
1980-luku | 1980 · 1981 · 1982 · 1983 · 1984 · 1985 · 1986 · 1987 · 1988 · 1989 |
1990-luku | 1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999 |
2000-luku | 2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009 |
2010-luku | 2010 · 2011 · 2012 · 2013 · 2014 · 2015 · 2016 · 2017 · 2018 · 2019 |
2020-luku | |
1950– | |
---|---|
1960– | Lontoo · Cannes · Luxemburg · Lontoo · Kööpenhamina · Napoli · Luxemburg · Wien · Lontoo · Madrid |
1970– | Amsterdam · Dublin · Edinburgh · Luxemburg · Brighton · Tukholma · Haag · Lontoo · Pariisi · Jerusalem |
1980– | Haag · Dublin · Harrogate · München · Luxemburg · Göteborg · Bergen · Bryssel · Dublin · Lausanne |
1990– | Zagreb · Rooma · Malmö · Millstreet · Dublin · Dublin · Oslo · Dublin · Birmingham · Jerusalem |
2000– | Tukholma · Kööpenhamina · Tallinna · Riika · Istanbul · Kiova · Ateena · Helsinki · Belgrad · Moskova |
2010– | Oslo · Düsseldorf · Baku · Malmö · Kööpenhamina · Wien · Tukholma · Kiova · Lissabon · Tel Aviv |
2020– |