Myymäläauto
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e5/A_grocery_store_bus_in_western_Finland.jpg/250px-A_grocery_store_bus_in_western_Finland.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/94/A_grocery_store_bus_in_western_Finland_%28interior_1%29.jpg/250px-A_grocery_store_bus_in_western_Finland_%28interior_1%29.jpg)
Myymäläauto tai kauppa-auto on linja-autoon tai pakettiautoon rakennettu liikkuva vähittäistavaramyymälä.[1] Tuotevalikoima voi olla hyvinkin laaja, elintarvikkeista aikakauslehtiin. Myymäläauto kiertää usein lähiöissä ja haja-asutusalueilla.
Historia
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/38/Kulutusosuuskuntien_Keskusliiton_kokoelma_D1974_8998_%2830824951051%29.jpg/250px-Kulutusosuuskuntien_Keskusliiton_kokoelma_D1974_8998_%2830824951051%29.jpg)
Suomen ensimmäinen myymäläauto oli osuusliike Elannon vuonna 1932 käyttöönottama auto.[2] Myymäläautojen määrä lähti voimakkaaseen kasvuun 1950-luvun jälkimmäisellä puoliskolla. Vuonna 1955 Suomessa oli noin 90 myymäläautoa, mutta vuonna 1960 jo noin 660.[3] Enimmillään autoja liikennöi 1970-luvulla noin 1 200 kappaletta. [2] Kotimaankauppakomitean arvion mukaan myymäläautoverkon piiriin kuului vuonna 1970 noin 500 000 asiakasta.[3] Vuonna 2010 myymäläautoja oli Suomessa enää noin 30, joista pari kiersi pääkaupunkiseudulla.[4] Vuonna 2014 määräksi laskettiin noin 20.[5] Vuoteen 2018 mennessä määrä oli vähentynyt kuuteen: viisi Itä-Suomen maaseudulla ja yksi Kankaanpään seudulla Satakunnassa.[6] Määrä pysyi kuudessa vuonna 2021.[7]
Ensimmäiset kauppa-autot oli rakennettu usein vanhoista linja-autoista, mutta käytössä oli monenlaisia itse tehtyjä autoja. Myymäläautojen sarjatuotannon aloitti Kiitokori Oy Iitin Kausalassa vuonna 1954, ja muita valmistajia ovat olleet Erikoiskori Oy Iisalmessa, Lahden Autokori Oy Nastolassa, Lavian Autokori Oy Laviassa ja Nummela Oy Kaarinassa. Varsin moni myymäläauto oli rakennettu 1960- ja 1970-luvuilla Bedfordin alustalle.[3]
Vielä 1980-luvun lopulla kauppa-autoon sai yrittäjä tukea valtiolta sekä keskusliikkeiltä, mikä edesauttoi kaluston uusimista sekä lisäämistä. Maaseudun väestökato ja tuen loppuminen on vaikuttanut suuresti autojen vähenemiseen. Aikataulut ja reitit vahvisti lääninhallitus, nykyisin vahvistusta ei enää tarvita.
Hausjärvellä sijaitsee Martti, Suomen ainoa myymäläautomuseo.[8]
Katso myös
Lähteet
- ↑ WSOY Iso tietosanakirja 6, s. 312, WSOY 1997 ISBN 951-0-20163-4
- ↑ a b Haarala, Joona: Myymäläauton kuljettaja saattoi jopa ruokkia koiran YLE Turku. 6.5.2010. Arkistoitu 18.5.2010. Viitattu 25.10.2010.
- ↑ a b c Kirsti Lehtomäki (toim.): Liikkeelle! sanoi Kekkonen: Mobilia-vuosikirja 2015, s. 52–53. Kangasala: Mobilia-säätiö, 2015. ISBN 978-952-67739-3-3.
- ↑ Kauppa-auto kurvasi kylille Viikkoset. Arkistoitu 16.1.2014. Viitattu 27.09.2013.
- ↑ Taas yksi lopettaa – myymäläauto on uhanalainen kyläkiertäjä Yle Uutiset. Viitattu 10.8.2021.
- ↑ Nyberg, Henrietta: Kauppa-autoja on koko Suomessa enää kuusi – ”Hautausmaa on suurin kilpailijamme” Yle Uutiset. 29.7.2018. Viitattu 29.7.2018.
- ↑ Suomen myymäläautojen määrä lähestyy nollaa – remontti ja hiljentyneet talvet lannistivat Keski-Karjalan viimeisen yrittäjän Yle Uutiset. Viitattu 10.8.2021.
- ↑ Vain harva pääsee enää ostoksille kauppa-autoon, mutta myymäläautomuseo vie aikamatkalle vanhojen tuotteiden maailmaan Yle Uutiset. 14.8.2022. Viitattu 14.8.2022.
Kirjallisuutta
- Lehtonen, Jussi: "Viettelyksen vaunu". Suomalainen myymäläauto 1930-luvulta 2000-luvulle. Turku: Painosalama Oy, 2010. ISBN 978-951-29-4246-6.
- Pyrhönen, Kimmo: Kauppa-autokirja. Kustantaja Laaksonen, 2013. ISBN 9525805549.
Aiheesta muualla
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
- Lehtonen, Jussi: Palvelut pyörillä. Liikkuvien palvelujen kehitysvaiheita. Tekniikan Waiheita, 1/05, s. 5–17. Tekniikan Historian Seura. Artikkelin verkkoversio (pdf). Viitattu 21.8.2017. (Arkistoitu – Internet Archive)