Lapinlahden sairaala
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/ad/H%C3%B4pital_de_Lapinlahti.jpg/250px-H%C3%B4pital_de_Lapinlahti.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/28/Lapinlahden_sairaala_ilmasta_2022-09-18_14.jpg/250px-Lapinlahden_sairaala_ilmasta_2022-09-18_14.jpg)
Lapinlahden sairaala on Suomen ensimmäinen mielisairaalakäyttöön valmistunut sairaala[1] ja koko Euroopan vanhimpia psykiatrista hoitoa varten rakennettuja hoitolaitoksia.[2] Se sijaitsee Helsingissä Lapinlahden osa-alueella meren rannalla Hietaniemen hautausmaan läheisyydessä.
Sairaala valmistui vuonna 1841 Carl Ludvig Engelin suunnitelmien mukaan. 160 vuotta toiminnassa olleessa sairaalassa toimi viimeiseksi Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin psykiatrisen osaston syömishäiriöosasto, -poliklinikka ja -päiväosasto. Sairaalatoiminta päättyi vuonna 2008.
Sairaalaa on alusta lähtien ympäröinyt laaja puutarha. Siitä on aikojen kuluessa lohkaistu alueita muun muassa Länsiväylän rakentamiseksi, mutta sen keskeisin osa on yhä jäljellä.
Historia
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/67/Thioldof-Saelan.jpg/250px-Thioldof-Saelan.jpg)
Lapinlahden sairaala sai alkunsa Suomen suuriruhtinas, keisari Nikolai I:n aloitteesta. Hän piti tarkastuskäynnillään vuonna 1833 Suomen senhetkistä mielisairaanhoidon tilaa hyvin huonona. Niinpä keisari lähetti lääketieteen professori Carl Daniel von Haartmanin ottamaan mallia Pietarin mielisairaanhoidosta ja palkkasi Carl Ludvig Engelin suunnittelemaan ajanmukaisen mielisairaalan Helsinkiin. Sopivaksi paikaksi päätettiin Lapinniemi Helsingin keskustan länsipuolella.[3]
Sairaalan ensimmäiseksi ylilääkäriksi nimettiin Leonard Fahlander, joka toimi ylilääkärinä vuosina 1841–1866. Aluksi hoitomuotona oli lähinnä eristys ja päätavoitteena oli potilaiden ja henkilökunnan suojeleminen väkivallalta. Sairaalassa ei ollut näihin aikoihin ollenkaan koulutettuja sairaanhoitajia. Ylilääkäri Fahlander kävi ulkomailla tutustumassa mielisairaanhoitoon ja kokemustensa innoittamana halusi kokeilla hoitoa ilman pakkokeinoja, mutta parin vuoden jälkeen kokeilut loppuivat henkilökunnan vastustukseen. Käytettyjä pakkokeinoja olivat muun muassa kahleet, pakkopaidat ja jalkaraudat.[4]
Fahlanderin jälkeen ylilääkäriksi valittiin Thiodolf Saelan. Hän toimi virassa vuosina 1868–1904. Saelan oli merkittävä botanisti ja hän keskittyi paljon sairaala-alueen elävöittämiseen. Hoitokeinot eivät hänen aikanaan juurikaan kehittyneet. Saelanin aloitteesta rakennusta laajennettiin vuonna 1877 osastoilla väkivaltaisille ja epäsiisteille potilaille.[5]
Sairaalan kolmas ylilääkäri oli Christian Sibelius, säveltäjä Jean Sibeliuksen veli, joka oli ylilääkärinä vuosina 1904–1922. Sibelius uudisti sairaalan hoitoa inhimillisempään suuntaan ja luopui pakkokeinoista. Hän myös keskittyi henkilökunnan koulutuksen kehittämiseen. Sairaalan ensimmäinen koulutettu sairaanhoitaja oli Lyyli Swan, joka paneutui hoidon kehittämiseen ja uusien hoitajien kouluttamiseen. Sibeliuksen oma sisar Linda Sibelius joutui Lapinlahden sairaalaan potilaaksi vuonna 1906. Hänet kuitenkin siirrettiin pian Nikkilän mielisairaalaan, jossa hän eli loppuelämänsä, vuoteen 1932 asti. Suomen sisällissodan aikaan Jean Sibelius perheineen muutti sotaa pakoon Ainolasta Lapinlahden sairaalaan muutaman kuukauden ajaksi.[6]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9c/Lapinlahden_sairaalan_Venetsia-rakennus_05.jpg/250px-Lapinlahden_sairaalan_Venetsia-rakennus_05.jpg)
Harald Fabritius toimi ylilääkärinä vuosina 1925–1946. Fabritiuksen aikana rakennuksia remontoitiin ja tilojen viihtyvyyteen panostettiin. Helsingin suurpommitusten aikaan helmikuussa 1944 pommi osui Lapinlahden sairaalaan kuuluvaan rannan punatiliseen Venetsia-rakennukseen. Pommiin kuoli neljä henkeä.[7]
Fabritiusta seurasivat ylilääkärinä Martti Kaila (1948–1967), Kalle Achté (1968–1991) ja viimeisenä ylilääkärinä Ranan Rimón (1991–2001). Sairaalan toiminnan loppuajaksi ylilääkärin tehtävät jaettiin kolmen henkilön kesken.[8]
Sairaalatoiminnan loppuminen
Lapinlahden sairaalatoiminta päättyi lopullisesti 19. joulukuuta 2008, jolloin HUS:n psykiatrisen osaston syömishäiriöosasto, -poliklinikka ja -päiväosasto muuttivat Psykiatriakeskukseen.
Muun muassa opiskelijat olivat valtaamassa osaa käytöstä poistuneista rakennuksista. Vaatimuksissa on ollut sairaala-alueen hyödyntäminen myös jatkossa. Helsingin kaupunki aikoi peruskorjata sairaala-alueen sosiaaliviraston käyttöön,[9] mutta vuonna 2013 valtuusto ei ottanut sairaalaa kymmenen vuoden investointiohjelmaansa. Kaupunki selvitti sairaalan mahdollista myyntiä tai vuokraamista.[10]
Nykykäyttö
Vuonna 2015 Helsingin kaupunki ja Lapinlahden tilojen käyttöä ajavat osuuskunta Lapinlahden Tilajakamo ja Suomen Mielenterveysseura tekivät vuokrasopimuksen Lapinlahden sairaalan käytöstä.[11] Tiloissa on sekä mielenterveyspalveluita että työhuoneita taiteilijoille ja yrityksille. Vuokrasopimus oli määräaikainen, ja kaupunki selvitti edelleen sairaalan myymistä.
Vuonna 2021 tilaa hallinnoi neljä päätoimijaa Lapinlahden lähde, joka on Mieli ry:n omistama yhteiskunnallinen yritys, vastaa suurimmasta osasta tiloja ja niiden vuokrauksesta, Pro Lapinlahti mielenterveysseura vastaa suurimmasta osasta järjestötoiminnaasta, Lapinlahden tilanjakamo joka vuokraa päärakennuksen puolikkaasta tiloja mm. taiteilijoille sekä Alvila-rakennuksen asuntoja vuokraa Kakspy Palvelut oy.[12]
Vuonna 2023 perustettiin Lapinlahti-säätiö, jonka tarkoituksena on tukea mielenterveyttä ja osallistavaa kulttuuria edistävää toimintaa entisenLapinlahden sairaalan alueella.[13] Vuonna 2024 Lapinlahden lähde sai Euroopan talous- ja sosiaalikomitean myöntämän kansalaisyhteiskuntapalkinnon mielenterveysongelmien kanssa kamppailevien ihmisten kanssa tehdystä työstä.[14]
Rakennussuunnitelmat
Sairaalan tulevasta käytöstä järjestettiin ideakilpailu keväällä 2019, ja sen ratkettua Helsinki joko myy tai vuokraa sairaalakiinteistön.[15] Kilpailuun saapui ainoastaan yksi ehdotus, jonka oli laatinut luxemburgilainen kiinteistösijoitusyhtiö Nrep.[16]
Kilpailun tulokset julkistettiin maaliskuussa 2020, ja niiden perusteella rakennuksiin kaavailtiin Moomin Charactersin toimitiloja, Tove Janssonin museota, matkailumajaa ja työtiloja sekä muuta toimintaa. Lisäksi Nrepin suunnitelman mukaan alueelle oltaisiin rakennettu viisikerroksinen hotelli ja kaksi vanhainkotirakennusta.[17] Hanketta arvosteltiin, koska taiteilijat, pienyritykset ja vapaaehtoisjärjestöt menettäisivät toimitilansa.[16] Vuonna 2022 Helsingin kaupunki päätti luopua alueelle tulevasta uudisrakentamisesta ja säilyttää sairaala-alueen puiston kaupunkilaisten avoimessa käytössä.[18]
Vuoden 2023 uudessa suunnitelmassa jossa ei ole uudisrakennuksia kolmannes rakennusten tilasta olisi varattu hostellitoiminnalle.[19] Vuoden 2024 aikana aiotaan päättää alueen käytöstä. Rakennukset ovat huonossa kunnossa ja vaativat peruskorjausta. Suunnitelmissa on yhteisyritys Helsingin kaupungin ja Nrepin kanssa, joka remontoisi rakennuksia. Lapinlahti-säätiö on myös esittämässä omaa ehdotustaan rakennusten jatkokäytöstä ja remontoinnista. Suurimmat kysymykset liittyvät rakennusten remontoinnin rahoitukseen, säilyykö kaupunki rakennusten enemmistöomistajana ja siihen, että mikä osa päärakennuksesta olisi mahdollisesti hostellikäytöstä. [20][21][22]
Helsingin kaupunki on suunnitellut rakennuttavansa Jätkäsaaren satamatunnelin Länsisatamasta Länsiväylälle. Yhdessä linjausvaihtoehdossa tunnelin suuaukko sijoittuisi Lapinlahden puiston eteläreunaan.[23]
Tunnettuja käyttäjiä
Potilaita
- Josef Julius Wecksell, kirjailija, eli Lapinlahdessa vuodesta 1865 alkaen elämänsä viimeiset 42 vuotta[24][25]
- Aleksis Kivi, kirjailija, hoidossa vuosina 1871–1872[26][25]
- Paavo Tikkanen, lehtimies, hoidossa ennen kuolemaansa 1870-luvun alussa[25]
- Jalmari Ruokokoski, taidemaalari, hoidossa useita kertoja vuodesta 1931[25]
- Kerttu Nuorteva, desantti, hoidossa keväällä 1943 väärällä nimellä[25]
- Helvi Juvonen, runoilija, hoidossa useita kertoja 1940-luvulla[27]
- Lauri Viita, runoilija, pakkohoidossa kahdesti vuonna 1952[25]
- Veijo Meri, kirjailija, hoidossa kolme viikkoa 1950-luvun lopulla[25]
- Harri Sirola, kirjailija, hoidossa useita kertoja masennuksen vuoksi[25]
- Vesa-Matti Loiri, taiteilija, hoidossa syksyllä 1979 depressiivisuuden vuoksi[28]
- Tuija Ahvonen, näyttelijä, hoidossa psykiatrisella osastolla vuonna 1982[29]
Ylilääkärit
- Leonard Fahlander 1841–1866[30]
- Anders Thiodolf Saelan 1868–1904[25]
- Christian Sibelius 1904–1922[31]
- Harald Fabritius 1925–1946[32]
- Martti Kaila 1948–1967[33]
- Kalle Achté 1968–1991[34]
- Ranan Rimón 1991–2001[35]
Sairaala taiteessa
Jussi Parviaisen vuonna 2011 ohjaama dokumenttielokuva Yksinteoin 2 on kuvattu Lapinlahden sairaalassa.[36]
Lähteet
- Heiskanen, Tarja & Vallisaari, Mirja & Liuksiala, Katja: Väkevät sielut — Tarinoita Lapinlahden sairaalasta. Into, 2021. ISBN 9789523516687.
Viitteet
- ↑ Lapinlahden sairaala tulee hyvään käyttöön ([vanhentunut linkki]) Rakennusperintö. 29.5.2007. Museovirasto ja ympäristöministeriö. Arkistoitu 30.8.2013.
- ↑ Lapinlahden sairaala-alue Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt RKY. Museovirasto.
- ↑ Heiskanen, Vallisaari & Liuksiala 2021, s. 12–16.
- ↑ Heiskanen, Vallisaari & Liuksiala 2021, s. 22–30.
- ↑ Heiskanen, Vallisaari & Liuksiala 2021, s. 34–43.
- ↑ Heiskanen, Vallisaari & Liuksiala 2021, s. 72–98.
- ↑ Heiskanen, Vallisaari & Liuksiala 2021, s. 100–118.
- ↑ Heiskanen, Vallisaari & Liuksiala 2021, s. 226–230.
- ↑ Lapinlahden sairaala-alueen vallattu talo ei sovellu asuinkäyttöön. Helsingin kaupunki 7.9.2009
Lapinlahden sairaala kunnostetaan isolla rahalla.[vanhentunut linkki] Yleisradio 3.6.2011 - ↑ Lapinlahden kohtalo on ollut auki yli 20 vuotta Helsingin Sanomat. 11.12.2013. Sanoma Media Finland. Arkistoitu 2.4.2015. Viitattu 13.3.2015.
- ↑ Salmela, Marja: Lapinlahden sairaalan kohtalo ratkesi: Taiteilijoille työtiloja ja ”mielenterveyden kuntosali” Helsingin Sanomat. Viitattu 8.1.2016.
- ↑ Tausta, nykytila ja tulevaisuus sekä strateginen yhteistyö Helsingin kaupungin kanssa 18.10.2021 18.10.2021. Lapinlahti-yhteisö. Viitattu 21.2.2024.
- ↑ https://virre.prh.fi
- ↑ Lapinlahden Lähteelle Euroopan kansalaisyhteiskuntapalkinto Helsingin Sanomat. 20.2.2024. Viitattu 21.2.2024.
- ↑ Helsinki irtisanoi Lapinlahden entisen sairaalan kansalaistoimijoiden vuokrasopimukset Helsingin Sanomat. 27.12.2018. Viitattu 27.12.2018.
- ↑ a b Gestrin-Hagner, Maria: Mumintrollen dras in i tvisten om Lappviken. Hufvudstadsbladet, 26.4.2020, s. 4–6. Artikkelin maksullinen verkkoversio.. Viitattu 3.5.2020.
- ↑ Lönnqvist, Niclas: Vinnande förslaget ger Lappviken hotell och Tove Janssons museum. Hufvudstadsbladet, 25.3.2020, s. 25. Artikkelin maksullinen verkkoversio.. Viitattu 25.3.2020.
- ↑ Erika Alava: Lapinlahden sairaalan alueelle ei tule uudisrakentamista Projektiuutiset. 30.11.2022. Viitattu 21.2.2024. [vanhentunut linkki]
- ↑ Helsingin Lapinlahden alueelle kaavaillaan hostellia, palstaviljelyaluetta ja laituria Rakennuslehti. 20.3.2023. Viitattu 21.2.2024.
- ↑ Sairaala-alueen tulevaisuus | Laaja kuntoraportti: Lapinlahden sairaala on hirvittävässä kunnossa Helsingin Sanomat. 9.2.2024. Viitattu 21.2.2024.
- ↑ Sairaala-alueen tulevaisuus | Kiinteistöjätti harkitsee vetäytymistä kiistellystä Lapinlahdesta Helsingin Sanomat. 9.2.2024. Viitattu 21.2.2024.
- ↑ Lapinlahden sairaala | ”Kun täällä päivittäin oleilee, voi todeta, että tilat ovat ihan toimintakunnossa”, sanoo Lapinlahden Lähteen toimitusjohtaja Helsingin Sanomat. 9.2.2024. Viitattu 21.2.2024.
- ↑ Tunnelit | Helsingin uudesta tunnelista syntyi vääntö: Lapinlahden sairaalan puisto joutui taistelun keskipisteeksi Helsingin Sanomat. 24.1.2024. Viitattu 21.2.2024.
- ↑ Wecksell, Josef Julius hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
- ↑ a b c d e f g h i Anu Nousiainen: Kaikkien kärsivien talo, Helsingin Sanomien Kuukausiliite 7/2020 (4.7.2020), s. 40–49.
- ↑ Lukkala, Minttu: RESTAUROINTI VANHAN SUOJELLUN KIINTEISTÖN KÄYTTÖTARKOITUKSEN MUUTTAMISESSA: Hissit Lapinlahden sairaala-alueen päärakennukseen (s. 24) Opinnäytetyö. Maaliskuu 2010. Kymenlaakson ammattikorkeakoulu / Restaurointi. Viitattu 19.5.2016.
- ↑ Heiskanen, Vallisaari & Liuksiala 2021, s. 119–122.
- ↑ Kerttula, Suvi: Lääkärin sanelema sairauskertomus julki – Vesa-Matti Loiri avoimena ajastaan mielisairaalassa: ”Ajattelin, että jään tänne” Ilta-Sanomat. 15.9.2022. Viitattu 6.10.2022.
- ↑ Pasi Rytinki: Tuija Ahvosesta tuli koko kansan tv-tähti, mutta sitten tapahtui totaalinen romahdus – seuraukset olivat traagiset Ilta-Sanomat 3.11.2021. Viitattu 24.4.2023.
- ↑ Heiskanen, Vallisaari & Liuksiala 2021, s. 23.
- ↑ Heiskanen, Vallisaari & Liuksiala 2021, s. 74.
- ↑ Heiskanen, Vallisaari & Liuksiala 2021, s. 102.
- ↑ Heiskanen, Vallisaari & Liuksiala 2021, s. 136.
- ↑ Heiskanen, Vallisaari & Liuksiala 2021, s. 152.
- ↑ Heiskanen, Vallisaari & Liuksiala 2021, s. 226.
- ↑ Pilvi Meriläinen: Jussi Parviainen – Jumalan rakastaja www.film-o-holic.com. 06.04.2018. Viitattu 2.6.2021.
Aiheesta muualla
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
- Lapinlahden lähde
- Lapinlahti. Helsingin kaupunki - suunnitelmat ja rakennushankkeet: Lapinlahden sairaalan alue]
- Pro Lapinlahti – Lappviken ry.
- Lapinlahden Lähde -hanke Mielenterveysseuran sivulla.
- Lapinlahden sairaala – hourujen hoidosta psyyken parantamiseen.
- Mieli ry:n kooste Lapinlahden sairaala-alueen toiminnasta vuoden 2022 lopulla
- Millaista on "Lapinlahdessa". Suomen Kuvalehden edustajan käynti Lapinlahden sairaalassa, Suomen Kuvalehti, 28.10.1933, nro 44, s. 20, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
|