Valečské lemy
![]() Valečské lemy | |
---|---|
IUCN kategorie III (Přírodní památka) | |
![]() Část chráněného území u silnice z Valče do Nové Vsi | |
Základní informace | |
Vyhlášení | 20. prosince 2016 |
Vyhlásil | Krajský úřad Karlovarského kraje |
Nadm. výška | 482–595 m n. m. |
Rozloha | 38,85 ha[1][2] |
Poloha | |
Stát | Česko![]() |
Okres | Karlovy Vary |
Umístění | Valeč |
Souřadnice | 50°10′31,33″ s. š., 13°15′38,08″ v. d. |
![]() ![]() Valečské lemy | |
Další informace | |
Kód | 6210 |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. | |
Tento box:
|
Valečské lemy jsou přírodní památka u Valče v Doupovských horách v Karlovarském kraji. Chráněné území je rozděleno do pěti částí, z nichž největší leží na jižním úpatí Šibeničního vrchu východně od vesnice. Předmětem ochrany jsou suché trávníky lemových stanovišť s výskytem teplomilných druhů rostlin a živočichů.
Historie
Území v okolí Valče je lidmi využíváno od atlantiku – teplého a vlhkého období v době před 4000–6000 př. n. l. Lidé tehdy začali s přeměnou lesů na pole a pastviny a bezlesé plochy byly udržovány pastevectvím. Ještě v polovině dvacátého století většinu chráněné plochy pokrývaly sady a zbytek sloužil jako louky a pastviny. Ukončení tradičních způsobů hospodaření vedlo k zarůstání pozemků křovinami.[3]
Přírodní památku vyhlásil Krajský úřad Karlovarského kraje s účinností od 20. prosince 2016.[4]
Přírodní poměry
Chráněné území s rozlohou 38,85 hektaru se nachází v Doupovských horách v nadmořské výšce 482–595 metrů. Leží v katastrálním území Valeč v Čechách a je součástí evropsky významné lokality a ptačí oblasti Doupovské hory.[4] Je rozděleno do pěti oddělených částí. Největší z nich leží na jižním úpatí Šibeničního vrchu východně od vesnice. Menší část se nachází na jihozápadním úpatí téhož vrchu v místech s pomístním jménem U Lorence. Třetí část leží na zalesněném svahu v zatáčce silnice II/194 severovýchodně od vesnice. Zbývající dvě menší části jsou severně od vesnice v údolí Mlýneckého potoka.[5]
Abiotické faktory
V geologickém podloží převládají třetihorní vulkanoklastika, tefrit a olivinický bazalt. V údolí Mlýneckého potoka se v kvartéru vyvinuly nezpevněné nivní sedimenty: hlína, písek a štěrk.[6] Podle geomorfologického členění Česka chráněné území patří k celku Doupovské hory a jejich okrsku Hradišťská hornatina. Odvodňuje je Mlýnecký potok, který je přítokem Blšanky, a patří tedy k povodí Ohře.[7] Z půdních typů převažuje kambizem eutrofní.[6]
V rámci Quittovy klasifikace podnebí se chráněné území nachází v mírně teplé oblasti MT3 (Plán péče uvádí mírně teplou oblast MT7.[6]),[4][7] pro kterou jsou typické průměrné teploty −3 až −4 °C v lednu a 16–17 °C v červenci. Roční úhrn srážek dosahuje 600–750 milimetrů, počet letních dnů je 20–30, počet mrazových dnů se pohybuje od 130 do 160 a sněhová pokrývka zde leží 60–100 dnů v roce.[8]
Ochrana přírody
Jádrem ochrany v přírodní památce jsou ekosystémy úzkolistých (2 % rozlohy), širokolistých (15 % rozlohy) a acidofilních (2 % rozlohy) suchých trávníků a mezofilní ovsíkové louky (10 % rozlohy).[9] V množství jednotlivých jedinců jsou zde od devadesátých let dvacátého století zaznamenáváni netopýr černý (Barbastella barbastellus) a kriticky ohrožený netopýr velký (Myotis myotis). Cílem péče o chráněné území je pravidelným kosením a pastvou zabránit sukcesním pochodům – zarůstání křovinami a šíření lesa. Kosení a pastva má probíhat mozaikovitě a v různých obdobích roku, aby se snížil selekční tlak na chráněné druhy organismů.[10]
Flóra
K nejvzácnějším druhům rostlin v chráněném území patří cizopasná záraza vyšší (Orobanche elatior), uváděná v nálezových databázích, ale v době vyhlašování přírodní památky nebyla nalezena. Podobně nebyl ověřen ani udávaný výskyt kakostu měkkého (Geranium molle).[11] Ze silně ohrožených druhů roste v západní části v suchých trávnících záraza alsaská (Orobanche alsatica)[11] a ve východní části dejvorec velkoplodý (Caucalis platycarpos).[12] Mezi další ohrožené a vzácnější druhy rostlin na lokalitě patří orlíček obecný (Aquilegia vulgaris), voskovka menší (Cerinthe minor),[12] pcháč bělohlavý (Cirsium eriophorum), skalník celokrajný (Cotoneaster integerrimus), bělolist rolní (Filago arvensis), hrachor trávolistý (Lathyrus nissolia), lilie zlatohlavá (Lilium martagon), zimolez kozí list (Lonicera caprifolium), jetel panonský (Trifolium pannonicum) a vikev hrachovitá (Vicia pisiformis). Hojně se vyskytuje smldník jelení (Peucedanum cervaria), černýš rolní (Melampyrum arvense), jetel alpínský (Trifolium alpestre) nebo prvosenka vyšší (Primula veris). Ze vzácnějších dřevin v přírodní památce roztroušeně roste několik desítek jedinců jalovce obecného (Juniperus communis) a třešně křovité (Prunus fruticosa).[11]
Fauna
Kromě netopýra černého a netopýra velkého byl na několika místech Valečských lemů zaznamenán výskyt ještěrky obecné (Lacerta agilis) a z bezobratlých motýla přástevníka starčkového (Thyria jacobaeae).[11]
Přístup
Chráněné území je volně přístupné, ale nevedou jím žádné turisticky značené trasy. Některé části přírodní památky přímo sousedí se silnicí II/194, po které je mezi Valčí a Mašťovem značena cyklotrasa č. 35.[5]
Odkazy
Reference
- ↑ Digitální registr Ústředního seznamu ochrany přírody. Dostupné online. [cit. 2021-05-16].
- ↑ Nationally designated areas (CDDA). Dostupné online. [cit. 2021-06-26].
- ↑ Plán péče o přírodní památku Valečské sklepy na období 2015–2024 [online]. Agentura ochrany přírody a krajiny, 2020-07-22 [cit. 2021-05-16]. S. 15. Dále jen Plán péče (2015–2024). Dostupné online.
- ↑ a b c Valečské lemy [online]. Agentura ochrany přírody a krajiny ČR [cit. 2021-05-16]. Dostupné online.
- ↑ a b Seznam.cz. Turistická mapa [online]. Mapy.cz [cit. 2021-05-16]. Dostupné online.
- ↑ a b c Plán péče (2015–2024), s. 11.
- ↑ a b Přírodní poměry. Geomorfologie, klimatické oblasti [online]. Agentura ochrany přírody a krajiny ČR [cit. 2021-05-16]. Dostupné online.
- ↑ VONDRÁKOVÁ, Alena; VÁVRA, Aleš; VOŽENÍLEK, Vít. Climatic regions of the Czech Republic. Quitt's classification during years 1961–2000. S. 425–430. Journal of Maps [online]. 2013-05-13 [cit. 2019-05-16]. Čís. 9, s. 425–430. Dostupné online. DOI 10.1080/17445647.2013.800827.
- ↑ Plán péče (2015–2024), s. 11.
- ↑ Plán péče (2015–2024), s. 10.
- ↑ a b c d Plán péče (2015–2024), s. 14.
- ↑ a b Plán péče (2015–2024), s. 13.
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Valečské lemy na Wikimedia Commons
Chráněná území v okrese Karlovy Vary | |
---|---|
Přírodní parky | |
Chráněné krajinné oblasti | |
Národní přírodní rezervace | Božídarské rašeliniště • Nebesa |
Národní přírodní památky | |
Přírodní rezervace | Hloubek • Chlum • Karlův hvozd • Malé jeřábí jezero • Oceán • Ostrovské rybníky • Ryžovna • Údolí Teplé • Vladař |
Přírodní památky | Blažejský rybník • Čedičová žíla Boč • Čedičové varhany u Hlinek • Dubohabřina ve Vojkovicích • Homolka • Hornohradský potok • Hořečková louka na Pile • Jezerský vrch • Koňský rybník • Kounické louky • Lomnický rybník • Louky u Dlouhé Lomnice • Malý Stolec • Pastviny u Srní • Pernink • Prachomety • Rudenská luční prameniště • Šemnická skála • Špičák u Vojkovic • Toto-Karo • Týniště • Valeč • Valečské lemy • Valečské sklepy • Velikonoční rybník • Viklan • Vlčí jámy • Za Údrčí |