Tlukové z Tošanovic
Tlukové z Tošanovic (Tluk von Tessinowitz) | |
---|---|
![]() | |
Země | Těšínské Slezsko |
Zakladatel | Vincenc |
Mytický zakladatel | Vincenc z Tošanovic |
Rok založení | 14. století |
Konec vlády | Konec 18. století |
Poslední vládce | ?? |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Tlukové z Tošanovic[1] byli starým slezským rodem, patřili mezi pevně usazené rody[2] v Těšínském knížectví. Někdy jsou psáni jako pánové z Tošonovic, Tošinovice, Tessinowitz.
Historie
Legenda
Podle legendy se odkazovali na staropolské rody, které měly erb známý jako Rawicz I. - Tento erb byl používaný v Polském království, v Těšínském knížectví, Rakousku-Uhersku a na území Svaté říše římské.
Písemné zmínky
Tento rod je ve Těšínském Slezsku písemně doložen ke vsi Tošanovice (Dolní Tošanovice), která v létech 1302–1315 připomínána v soupisu desátků biskupství vratislavského. V roce 1316 je zde zapsán jistý Vincenc z Tošanovic.[3]
V dějinách je nejvíce znám Zikmund Tluk z Tošanovic, který v roce 1533 koupil za 230 tolarů ves Třanovice od vratislavského kanovníka Kašpara Čela (Kacper Czelo z Czechowic) z Čechovic (Czechowice, Polsko). Jeho syn Kašpar II. se stal po smrti poslední těšínské kněžny Alžběty Lukrécie Těšínské († 1653) prvním regentem statků těšínské komory.[4]
Členové rodu
Rod Tluků byl velmi rozvětven. Genealogický průzkum provedl v roce 1994 Jiří Stibor a publikoval jej v odborném časopise Těšínsko.[5][6] Členové tohoto rodu byli jak katolického vyznání, tak evangelického.
(řazeno chronologicky)
Tlukové na Dolních Tošanovicích
1520–1533 Jan Tluk, také vlastnil Vojkovice
1540–1575 Zikmund Tluk. Měl syny: Jakuba, Kašpara, Stanislava, Balcara, Melichara, Buriana a Václava.
1593 Melichar Tluk
1598 Kašpar Tluk
1591–1604 Václav Tluk, jeho manželkou byla Barbora Prakšická ze Zástřizl.
Tlukové na Vojkovicích
1520–1533 Jan Tluk, také vlastnil Dolní Tošanovice
Tlukové na Horních Tošanovicích
1533 Kašparu Tluk, Kašpar II. Tluk
1602 Bohuš Tluk z Tošanovic
1619 Jan st. Tluk
1665 Kašpar Tluk
1756 Josef Ignác Tluk a jeho manželka byla Josefa Křídlovská z Křídlovic
Tlukové na Domaslavicích
1564 Zikmund Tluk
Po roce 1600 Anna Marklovská z Žebráče, vdova po Jakubu Tlukovi.[7]
Tlukové v Třanovicích
Před rokem 1568 Fridrich Alexandr Tluk
Po roce 1568 Jiřík Tluk
1598–1604 Burian s manželkou Annou Rouseckou z Ejvaně[8] a Stanislav Tluk
1673 Fridrich Alexandr Tluk, jeho manželkou byla Ludmila Zajíčková z Hošťálkovic.
1681 Jiří Rudolf Tluk (bratr Fridricha Alexandra). Pak jeho synové Ondřej, Antonín, Kašpar a Bohumír Tlukové
1705 Kašpar Tluk
1717 Bohumír Tluk, jeho manželkou byla Františka Wipplarová z Ušic.[9]
Tlukové na Dolním Těrlicku
1742 Karel Max Tluk
Tlukové v Prostředních Tošanovicích
1752–1754 Jan Rudolf Tluk, jeho manželka byla Anna Harasovská z Harasova.[10]
Erb
Rawicz I.
Základní popis erbu byl: Na stříbrném poli je zlatá miska s třemi červenými růžemi s listy, nebo i bez. V klenotu pak taktéž miska s třemi růžemi. Přikryvadla jsou červená.
Tlukové
Erb je obvykle popisován takto: V modrém štítu je proutěný koš, ze kterého vyrůstá devět zlatých klasů. V klenotu jsou tři pštrosí pera, červené barvy. Přikryvadla jsou červeno-zlatá.[11]
Někdy je vyobrazen se záměnou:[12]
- proutěný koš za zlatý škopek
- klasy za zelené stonky s devíti stříbrnými květy lilií
- červená pera za pera v modré, červené a zlaté barvě
- červeno-zlatá přikryvadla za modro-zlatá
Majetek
(řazeno chronologicky)
Dolní Tošanovice: od roku 1445[13]
Tvrz v Dolních Tošanovicích: od roku 1445, v 19. století přestavěna na Zámek Dolní Tošanovice.
Ves Vojkovice: okolo roku 1520[14]
Dolní Třanovice: asi od roku 1533[15]
Prostřední Tošanovice: 1752
Hnojník: 16. století[16][17]
Zámek Rychvald (Starý dvůr): v 17. století[19]
Galerie
- Rawicz II.
- Erb rodu Tluků
Reference
- ↑ Po stopách Slezských písní Petra Bezruče, strana 33. camea2.svkos.cz [online]. Digitální knihovna MSK [cit. 2019-01-25]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2020-07-26.
- ↑ Práva a zřízení zemské Knížectví těšínského. Těšínsko [online]. Muzeum Těšínska [cit. 2019-01-26]. Dostupné online.
- ↑ a b Kroniky a kronikáři našeho regionu - Horní Tošanovice. Frýdecko-místecký a Třinecký Deník. 15.3.2009. Dostupné online [cit. 2019-01-26].
- ↑ Hlas: list československé strany lidové, ročník 1947, číslo 247. camea2.svkos.cz [online]. Digitální knihovna MSK [cit. 2019-01-25]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2020-07-26.
- ↑ Genealogické poznámky k rodu Tluků z Tošonovic. Těšínsko, 1994, číslo 3 [online]. Muzeum Těšínska [cit. 2019-01-29]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2019-01-29.
- ↑ Genealogicke poznámky k rodu Tluků z Tošonovic (2. ČÁST). Digitální archív MSK [online]. Muzeum Těšínska [cit. 2019-01-30]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2019-01-30.
- ↑ zámek Dolní Domaslavice. www.hrady.cz [online]. [cit. 2019-01-26]. Dostupné online.
- ↑ Erbovník R rodů. heraldikus.wz.cz [online]. [cit. 2019-01-25]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2020-09-21.
- ↑ Erbovník W rodů. heraldikus.wz.cz [online]. [cit. 2019-01-25]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2020-09-21.
- ↑ hrobka rodu Harasovských z Harasova, Horní Domaslavice. www.hrady.cz [online]. [cit. 2019-01-25]. Dostupné online.
- ↑ Erby slezské šlechty. www.dokumentyslaska.pl [online]. [cit. 2019-02-07]. Dostupné online.
- ↑ Erbovník T rodů. heraldikus.wz.cz [online]. [cit. 2019-01-28]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2020-09-21.
- ↑ Oficiální stránky obce Horní Tošanovice. www.hornitosanovice.cz [online]. [cit. 2019-01-26]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2020-01-27.
- ↑ Vojkovice. www.eurobeskydy.cz [online]. [cit. 2019-01-26]. Dostupné online.
- ↑ Historie obce. www.soupispamatek.com [online]. [cit. 2019-01-26]. Dostupné online.
- ↑ Hnojník - Historie obce. www.mistopisy.cz [online]. [cit. 2019-01-26]. Dostupné online.
- ↑ Založení | Obec Hnojník [online]. [cit. 2019-01-26]. Dostupné online.
- ↑ OBEC-DOBRATICE. Začátek Kroniky – Obec Dobratice [online]. [cit. 2019-01-26]. Dostupné online.
- ↑ MAJOVYHONZIK. Majovyhonzik - obyčejné neobyčejným pohledem [online]. 2011-05-07 [cit. 2019-01-26]. Dostupné online.
Literatura
- SZERSZNIK, Leopold: Scuta nobilium Ducatus teschinensis (manuscript, cca 1810), p. 88. Biblioteka Cieszyńska (Cieszyn, PL), sign. DD V 38.
- STIBOR, Jiří, Těšínsko - Genealogické poznámky z rodu Tluků z Tošenovic, Ročník 37, č. 3 (1994), strana 6-9
- STIBOR, Jiří, Těšínsko - Genealogické poznámky z rodu Tluků z Tošenovic, Ročník 37, č. 4 (1994), strana 13-17
- STIBOR, Jiří, Těšínsko - Genealogické poznámky z rodu Tluků z Tošenovic (dokončení), Ročník 38, č. 4 (1995), strana 1-8