Jan Kuna II. z Kunštátu
Jan Kuna II. z Kunštátu | |
---|---|
![]() Jan II. Kuna z Kunštátu (kresba B. Paprockého, Zrcadlo slavného Markrabství moravského, 1593) | |
Moravský zemský hejtman | |
Ve funkci: 1530 – 1539 nebo 1540 | |
Panovník | Ferdinand I. |
Předchůdce | Jan IV. z Pernštejna |
Nástupce | Kryštof z Boskovic |
Ve funkci: 1523 – 1524 | |
Panovník | Ludvík Jagellonský |
Předchůdce | Arkleb Trnavský z Boskovic |
Nástupce | Jan starší ze Šternberka a Holešova |
Nejvyšší zemský komorník Moravského markrabství | |
Ve funkci: 1528 – 1529 | |
Panovník | Ferdinand I. |
Předchůdce | Arkleb Trnavský z Boskovic |
Nástupce | Kryštof z Boskovic |
Úmrtí | 1540 |
Choť | Dorota ze Zástřizl |
Rodiče | Boček Kuna z Boleradic |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Jan Kuna (II.) z Kunštátu († 1540) byl moravský šlechtic z boleradické větve rodu pánů z Kunštátu.
Život
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f5/Pe%C4%8De%C5%A5_Jana_Kuny_II_z_Kun%C5%A1t%C3%A1tu_1518.gif/173px-Pe%C4%8De%C5%A5_Jana_Kuny_II_z_Kun%C5%A1t%C3%A1tu_1518.gif)
Jeho otcem byl Boček Kuna z Boleradic. První písemná zmínka o Janu Kunovi pochází z roku 1495. V roce 1503 byl ženatý, protože své manželce Dorotě ze Zástřizl zapsal věno na vsetínském panství. 19. listopadu 1506 při dělení rodového majetku získal města a hrady Rožnov a Vsetín, za které měl vyplatit svým bratřím podíl. V tomto období se již pohyboval v zemské správě. V roce 1503 se uvádí jako posel k zemským deskám, roku 1508 se poprvé zúčastnil zemského sněmu. V letech 1523–1524 a potom 1530–1539 byl moravským zemským hejtmanem. V letech 1528–1529 také působil jako nejvyšší komorník brněnské cúdy. V listopadu 1529 se účastnil obrany Vídně. Jan Kuna se jako úspěšný a bohatý muž snažil dále rozmnožovat své statky. Angažoval se v oblasti kolem Kyjova, spolu s bratry se podílel na správě vizovického kláštera a hradu Lukova.
Zemřel roku 1540.
Příbuzenstvo
- otec: Boček Kuna z Boleradic
- manželka: Dorota ze Zástřizl
- 1. bratr: Václav Kuna (1482–1487)
- 2. bratr: Smil Kuna starší (1495–1547)
- 3. bratr: Zikmund Kuna (1495)
- 4. bratr: Čeněk Kuna II. (1495)
- 5. bratr: Jindřich Kuna (1495–1553) probošt olomoucký
- 6. bratr: Vilém Kuna z Kunštátu starší
- 1. sestra: Ludmila (1506)
- 2. sestra: Benigna (1506–1557)
- 3. sestra: Markéta (1506)
- 1. syn: Boček Kuna (1541–1548)
- 2. syn: Jan Kuna (1540–1548)
- 3. syn: Smil Kuna II. (1542–1574)
- 4. syn: Čeněk Kuna III. (1542–1566)
- 5. syn: Kryštof Kuna (1542–1580)
Literatura
- Miroslav Plaček, Peter Futák: Páni z Kunštátu. Rod erbu vrchních pruhů na cestě k trůnu, Nakladatelství Lidové noviny, 2006, ISBN 80-7106-683-4
Předchůdce: Arkleb Trnavský z Boskovic | ![]() | Moravský zemský hejtman 1523–1524 | ![]() | Nástupce: Jan z Pernštejna[zdroj?] |
Předchůdce: Jan z Pernštejna | ![]() | Moravský zemský hejtman 1530–1540 | ![]() | Nástupce: Kryštof z Boskovic |