Jalšovík
Jalšovík | |
---|---|
Poloha | |
Souřadnice | 48°18′40″ s. š., 19°6′9″ v. d. |
Nadmořská výška | 348 m n. m. |
Časové pásmo | UTC+01:00 (standardní čas) UTC+02:00 (letní čas) |
Stát | Slovensko![]() |
Kraj | Banskobystrický |
Okres | Krupina |
Tradiční region | Poiplí |
![]() ![]() Jalšovík | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 6,0 km² |
Počet obyvatel | 188 (2021)[1] |
Hustota zalidnění | 31,5 obyv./km² |
Správa | |
Status | obec |
Starosta | Adriana Vicianová[2] |
Vznik | 1542 (první písemná zmínka) |
Oficiální web | www |
Telefonní předvolba | 045 |
PSČ | 962 41 (pošta Bzovík) |
Označení vozidel (do r. 2022) | KA |
NUTS | 518484 |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Jalšovík je obec na Slovensku v okrese Krupina v Banskobystrickém kraji. V obci žije 188[1] obyvatel.
Poloha
Obec leží v jižní části středního Slovenska v jihovýchodní části Krupinské planiny v plytkém údolí potoka Jalšovík, který protéká středem obce. Nadmořská výška plochých vrchů a údolí se pohybuje v rozmezí 325 až 408 m n. m., střed obce je ve výšce 348 m n. m. Území je tvořeno andezitickými tufity s hlubokou pokrývkou hlín. Dubový lesní porost se nachází jen na strmějších svazích.[3]
Obec sousedí s obcemi Bzovík, Horný Badín, Kozí Vrbovok, Zemiansky Vrbovok a Dolné Mladonice.
Historie
Obec vznikla v roce 1902 sloučením Dolného a Horného Jalšovníka, obec byla nazývána Bozókalsók.
Podle archeologických nálezů bylo území osídleno v prehistorickém období. Slovanské osídlení území Hontu připadá do druhé poloviny 6. století. První písemná zmínka o obci pochází z roku 1418, kde je nazývána Jelsoukh, Jelsouk. V roce 1446 pochází označení Utraque Elsko (oba Jalšovníky).
Z roku 1542 pochází název Also Alsok pro Dolný Jalšovník nebo z roku 1578 je to Felsero Jalsok; maďarsky název byl Felsöalsók. Obec náležela panství Bzovík a v 17. století vlastnili Szelényiové, Boriové a Balogové.
Horní Jalšovník byl v roce 1542 nazýván Felsew Alsok a v roce 1578 jako Felseo Jalsok.Obec náležela panství Bzovík, ale koncem 16. století zanikla. Obnovení je pokládáno na začátek 19. století.
Od roku 1920 je název obce Jalšovík.[4][5]
Odkazy
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Jalšovík na slovenské Wikipedii.
- ↑ a b Sčítání lidu, domů a bytů 2021 na Slovensku. Bratislava: Statistický úřad Slovenské republiky.
- ↑ Seznam zvolených starostů obcí, městských částí a primátorů měst ve volbách do orgánů samosprávy obcí [online]. Bratislava: Štatistický úrad Slovenskej republiky, rev. 2014-11-16. Adriana Vicianová je v seznamu. Dostupné online.
- ↑ Jalšovík - Príroda - Okres Krupina - E-OBCE.sk. www.e-obce.sk [online]. [cit. 2020-05-26]. Dostupné online.
- ↑ História obce. Obec Jalšovík [online]. [cit. 2020-05-26]. Dostupné online. (slovensky)
- ↑ Jalšovík - História - Okres Krupina - E-OBCE.sk. www.e-obce.sk [online]. [cit. 2020-05-26]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2021-01-12.
Literatura
- KROPILÁK, Miroslav, ed. Vlastivedný slovník obcí na Slovensku I. 1. vyd. Bratislava : VEDA, 1977. 526 s.
Externí odkazy
- Oficiální stránky
![]() | Tento článek je příliš stručný nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že jej vhodně rozšíříte. Nevkládejte však bez oprávnění cizí texty. |
Města a obce okresu Krupina | |
---|---|
Bzovík • Cerovo • Čabradský Vrbovok • Čekovce • Devičie • Dolné Mladonice • Dolný Badín • Domaníky • Drienovo • Drážovce • Dudince • Hontianske Moravce • Hontianske Nemce • Hontianske Tesáre • Horné Mladonice • Horný Badín • Jalšovík • Kozí Vrbovok • Krupina • Kráľovce-Krnišov • Lackov • Ladzany • Litava • Lišov • Medovarce • Rykynčice • Sebechleby • Selce • Senohrad • Sudince • Súdovce • Terany • Trpín • Uňatín • Zemiansky Vrbovok • Žibritov |