František Kalivoda
František Kalivoda | |
---|---|
Narození | 6. ledna 1824 nebo 6. února 1824 Loučka Rakouské císařství ![]() |
Úmrtí | 13. listopadu 1858 (ve věku 34 let) Vídeň Rakouské císařství ![]() |
Příčina úmrtí | tuberkulóza |
Alma mater | Akademie výtvarných umění ve Vídni |
Povolání | malíř, kreslíř, litograf a grafik |
![]() | |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. Chybí svobodný obrázek. |
František Kalivoda (německy Franz Kaliwoda; 6. ledna 1824 Loučka[1] – 13. listopadu 1858 Vídeň[2]) byl moravský malíř, kreslíř a litograf.
Život
Narodil se v rodině chalupníka Martina Kalivady[p 1] a manželky Martiny, rozené Glivické (Gliwitzky) v obci Loučka nedaleko Valašského Meziříčí.[p 2] Studoval výtvarné umění na Akademii výtvarných umění ve Vídni v letech 1845–1850.
Zemřel v 34 letech na tuberkulózu.[2]
Místo úmrtí
Literatura uvádí jako místo úmrtí Františka Kalivody panství barona Horwatha von Szent-György nedaleko Vasváru, Maďarsko (snad Strážky).[3][4] Místem úmrtí je však Vídeň. Tisk z 10. listopadu 1858 uvádí, že František Kalivoda, malíř z Loučky, se ubytoval v hotelu Matschakerhof.[5] O osm dní později ho Wiener Zeitung uvádí mezi zemřelými dne 13. listopadu 1858 ve vídeňské Všeobecné nemocnici (K. K. Allgemeine Krankenhaus).[2]
Dílo
Okolo roku 1840 začal publikovat veduty českých moravských a slezských měst, hradů, zámků a dalších památkých míst. Na vedutách zobrazoval v popředí často stafáž rolníků, řemeslníků, měšťanů, výletníků a podobně. Tyto stafáže jsou dnes cenným zdrojem informací o tehdejší společnosti a módě. Veduty vycházely v nakladatelství Eduard Hölzel v Olomouci.
Řadu jeho předloh litografoval August Carl Haun.
Od roku 1846 maloval akvarely ve Vídni. Litografie krajin vydával též u nakladatelství Neumann, kostýmy a kroje kreslil pro nakladatelství Anton Paterno ve Vídni a Eduard Hölzel v Olomouci. V roce 1846 též vytvořil pamětní list balonového letu vzduchoplavce Christiana Lehmanna ve Vídni.[6]
Pro olomouckého nakladatele Eduarda Hölzla (1817–1885) vytvořil spolu s Augustem Carlem Haunem (1815–1894) soubor moravských a slezských vedut Malerisch-historisches Album von Mähren und Schlesien (vydáno 1857–1860).[7] Dále kreslil události (cyklus litografií Oktoberrevolution s výjevy z říjnové revoluce 1848 ve Vídni) a portréty.
Litografická alba
- 1850–1871 Aus dem Volksleben in Mähren u. Schlesien (Ze života lidu na Moravě a ve Slezsku)
- 1854 Österreichs Nationaltrachten (Rakouské národní kroje)
- 1857–1860 Malerisch-historisches Album von Mähren und Schlesien (Malířsko-historické album z Moravy a Slezska)
- 1860 Malerisch-historisches Album vom Königreich Böhmen (Malířsko-historické album Království českého)
Výstavy
- 1858 Die 12 Linien von Wien mit lokaler Staffage (Dvanáct akvarelů s motivy z Vídně), Österreichischer Kunstverein, Vídeň
- 1965 Moravský lid v díle Františka Kalivody, Slovácké muzeum, Uherské Hradiště, katalog[8]
Galerie
- František Kalivoda – hrad Karlštejn (1850)
- Hrad Bouzov, barevná litografie Augusta Hauna podle předlohy Františka Kalivody
- Kroměříž, litografie Augusta Hauna podle předlohy Františka Kalivody
- František Kalivoda - Procesí poutníků v Hluboké ulici ve Frýdku
- František Kalivoda - Panorama Těšína
- František Kalivoda - Olomouc od jihozápadu (1853)
- František Kalivoda - Rakouský národní kroj (ca 1850)
Odkazy
Poznámky
Reference
- ↑ Matriční záznam o narození a křtu farnosti Loučka u Valašského Meziříčí
- ↑ a b c Wiener Zeitung, 18.11.1858, s.11, Verstorbene zu Wien (německy)
- ↑ Lumír. 7. 4. 1859, roč. IX, čís. 14, s. 335. Dostupné online.
- ↑ SEDLÁŘOVÁ, Jitka. Kresba: realismus biedermeieru : Morava 1840–1860. In: PETRASOVÁ, Taťána; LORENZOVÁ, Helena. Dějiny českého výtvarného umění. Praha: Academia, 2001. ISBN 80-200-0735-0. Svazek (III/2) 1780/1890. S. 40–41.
- ↑ Wiener Zeitung, 10.11.1858, s.12 (německy)
- ↑ Österreichischer Beobachter, 27.5.1846, s.4, Die Luftfahrten... (německy)
- ↑ Jiří Glonek: Grafická alba Moravy a Slezska z dílny F. A. Kunikeho a E. Hölzela (část Eduard Hölzel). www.vkol.cz [online]. [cit. 2016-09-18]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu.
- ↑ DOSTÁL, František; JEŘÁBKOVÁ, Alena. Moravský lid v díle Františka Kalivody. Uherské Hradiště: Slovácké muzeum, 1965. 65 s. (Práce Slováckého muzea v Uherském Hradišti. Kultura a tradice; sv. 3).
Literatura
- Lumír. 20. 11. 1856, roč. VI, čís. 47, s. 1128. Dostupné online.
- Lumír. 7. 4. 1859, roč. IX, čís. 14, s. 335. Dostupné online.
- TOMAN, Prokop. Nový slovník československých výtvarných umělců. 3. vyd. Svazek 1. Praha: Rudolf Ryšavý, 1947. Heslo Kaliwoda, František, s. 455.
- DOSTÁL, František; JEŘÁBKOVÁ, Alena. Moravský lid v díle Františka Kalivody. Uherské Hradiště: Slovácké muzeum, 1965. 65 s. (Práce Slováckého muzea v Uherském Hradišti. Kultura a tradice; sv. 3).
- SEDLÁŘOVÁ, Jitka. Kresba: realismus biedermeieru : Morava 1840–1860. In: PETRASOVÁ, Taťána; LORENZOVÁ, Helena. Dějiny českého výtvarného umění. Praha: Academia, 2001. ISBN 80-200-0735-0. Svazek (III/2) 1780/1890. S. 40–41.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu František Kalivoda na Wikimedia Commons
- Seznam děl v Souborném katalogu ČR, jejichž autorem nebo tématem je František Kalivoda
- František Kalivoda v informačním systému abART