Chelsea Manningová
![ikona](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b1/Ambox_outdated_content.svg/48px-Ambox_outdated_content.svg.png)
Chelsea Manningová | |
---|---|
![]() Chelsea Manningová (9. dubna 2021) | |
Rodné jméno | Bradley Edward Manning |
Narození | 17. prosince 1987 (36 let) Oklahoma City |
Alma mater | Tasker-Milward V.C. School Montgomery College |
Povolání | informatička, aktivistka, intelligence analyst, bývalá vojačka |
Ocenění | Cena whistleblowerů (2011) US Peace Prize (2013) MacBrideova mírová cena (2013) Sam Adams Award (2014) Pionýrská cena Electronic Frontier Foundation (2017) |
Politická strana | Demokratická strana |
Nábož. vyznání | ateismus |
Podpis | ![]() |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Chelsea Elizabeth Manningová[1] (rozená Bradley Edward Manning, * 17. prosince 1987) je bývalá americká vojačka. Byla v roce 2010 zatčena a v roce 2013 odsouzena k mnohaletému trestu odnětí svobody kvůli špionáži, neoprávněnému nakládání s utajovanými informacemi a jejich zveřejňování, včetně amerických diplomatických kabelogramů, na platformě WikiLeaks. Je trans ženou; v srpnu 2013 oznámila, že se odmalička cítí být ženou, a poté provedla svou tranzici včetně změny jmen (nikoliv příjmení).[2] Manningová byla 24. února 2012 oficiálně obviněna z „napomáhání nepříteli“[3] a 21. srpna 2013 odsouzena k 35 letům vězení.[4] Evropskými pirátskými stranami byla v únoru 2014 spolu s Edwardem Snowdenem nominována na Nobelovu cenu míru.[5] V květnu 2017 byla z vězení propuštěna na základě zkrácení trestu odnětí svobody na sedm let vysloveným prezidentem Barackem Obamou.[6]
Zadržení, uvěznění a obvinění
Manningová byla jako analytik americké rozvědky přidělena k 10. horské divizi Spojených států amerických v Iráku. Byla zadržena agenty United States Army Criminal Investigation Command na základě udání amerického hackera a informátora Adriana Lamo, kterému se údajně Manningová svěřila.[7][8][9]
Zadržena měla být 25. května 2010[10] v Iráku, o tři dny později převezena do Kuvajtu na tamní americkou základnu Arifdžán[10] a později (pravděpodobně na začátku července) do USA na vojenskou základnu námořní pěchoty Spojených států u města Quantico ve Virginii.
Obvinění proti Manningové (celkem v osmi bodech) prezentovala americká armáda až po dvou měsících jejího zadržování, dne 6. července 2010.[11] Naproti tomu články o zadržení a věznění Manningové poukazovaly na to, že doposud nebyla formálně obviněna ze spáchání trestného činu.[12][13] Na jaře 2011 bylo k jejímu případu přidáno 22 dodatečných obvinění,[14] včetně „napomáhání nepříteli“, za což mohl být v USA udělen výjimečný trest, žalobce se však vyjádřil, že jej nebude požadovat. V dubnu 2011 byla Manningová shledána způsobilou ke stanutí před vojenským soudem.[15]
Vězeňské podmínky
Manningová byla držena v zařízení s maximální ostrahou a současně v režimu POI (Prevention of Injury – prevence zranění), v jehož rámci lze vězňům nebo chovancům omezit jejich pohyb, kontakt s ostatními lidmi a usměrnit dobu, po kterou budou moci spát a kdy budou vzhůru. Byla na samotce v malé cele (6×12 stop)[16] po 23 hodin denně,[17] nebyly jí dovoleny návštěvy[18] (ani rodinných příslušníků – výjimkou během posledních měsíců bylo několik málo návštěv jejího právníka a jejího kamaráda a důvěrníka Davida House).[17] V rámci vězeňského režimu měla Manningová budíček v 5 hodin ráno a až do 8 hodin večer měla zakázáno spát,[17] bylo jí též zakázáno v cele cvičit.[17] Podle právního zástupce Manningové a psychologa nebyl takový režim nezbytný.[12][19]
Podmínky, ve kterých byla zadržována, budily pozornost médií, která je označovala za „extrémní“,[12] „nehumánní“,[20] „hanebné“[13] a též za formu mučení.[21] V souvislosti s Manningovou se objevovalo i spojení „politický vězeň“, spolu se zprávou, že podmínky věznění měl na základě formální stížnosti zkoumat komisař OSN.[22][23] Ten v březnu 2012 shledal, že se Spojené státy na Manningové dopustily mučení, krutého a ponižujícího zacházení a porušení presumpce neviny.[24]
V polovině prosince 2010 tiskový mluvčí Pentagonu David LaPonde prohlásil, že s Manningovou je zacházeno jako s jakýmkoli vězněm v zařízení s maximální ostrahou; že může cvičit, číst tisk, přijímat návštěvy a po jednu hodinu denně sledovat televizi.[25] Přítel a důvěrník Manningové David House, který měl o týden později v rozhovoru pro MSNBC příležitost mluvit o podmínkách jejího zadržování, toto prohlášení ve všech bodech popřel a dodal, že nedostatek cvičení a duševní stimulace se začínal u Manningové projevovat na jejím zdraví i psychice.[17] V rozhovoru též poznamenal, že jediný zdroj zadržení a dlouhého věznění Manningové je velmi nedůvěryhodný (poukázal na nucený pobyt Adriana Lamo na psychiatrické léčebně, kde byl od 28. dubna do 7. května 2010, krátce před zadržením Manningové) a že nic nenaznačuje tomu, že by spojení mezi Manningovou a zakladatelem WikiLeaks Julianem Assangem vůbec existovalo.[10]
Dne 25. ledna 2011 vyšetřovatelé americké armády konstatovali, že se jim nepodařilo najít důkazy spojující Manningovou s Assangem (z čehož krom jiného vyplývá, že nemají možnost stíhat Assangeho za prozrazení amerických diplomatických depeší).[26] Současně s tím byl Manningové zrušen režim Prevention of Injury. Dne 10. dubna podepsalo 250 prominentních amerických právníků[27] protest proti zacházení s Manningovou.[28] Mezi nimi i Laurence Tribe, profesor Harvardovy univerzity, považovaný za největší liberální autoritu v USA na ústavní právo (učil mj. i Baracka Obamu), jehož názorem bylo, že toto zacházení je „nejen ostudné, ale též protiústavní“.[29] Dne 8. dubna 2011 si velitel věznice vyžádal hlášení o vězeňských podmínkých Manningové a zjistil četná pochybení, která se následně snažil skrýt.[30][31]
Osvobození
Dne 17. ledna 2017 zrušil prezident Obama zbytek trestu pro Manningovou. K propuštění došlo 17. května 2017.[32]
Odkazy
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Chelsea Manning na anglické Wikipedii.
- ↑ Kauza WikiLeaks: Manning už je opravdu Manningová [online]. ČT24, 2014-04-23 [cit. 2014-04-24]. Dostupné online.
- ↑ Chelsea Elizabeth Manningová chce, aby se o ní mluvilo už jen jako o ženě, píše její obhájce [online]. ihned.cz, 2013-08-27 [cit. 2014-04-24]. Dostupné online.
- ↑ Bradley Manning byl oficiálně obviněn z napomáhání nepříteli [online]. Britské listy, 2012-02-24 [cit. 2014-04-24]. Dostupné online.
- ↑ Soud vynesl trest pro vojína Manninga v kauze WikiLeaks: 35 let vězení [online]. Český rozhlas, 2013-08-21 [cit. 2014-04-24]. Dostupné online.
- ↑ Tisková zpráva České Pirátské strany. www.pirati.cz [online]. [cit. 2014-02-03]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu.
- ↑ USA: Chelsea Manning finally free after cruel ordeal. www.amnesty.org [online]. [cit. 2020-01-17]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ JARDIN, Xeni. US Army: alleged Wikileaks source Manning faces 52 years [online]. Boing Boing, 2010-7-6 [cit. 2010-12-06]. Dostupné online. (angličtina)
- ↑ US soldier charged over Apache Wikileaks video [online]. Agence France-Presse. ABC News., 2010-7-7 [cit. 2010-12-06]. Dostupné online. (angličtina)
- ↑ POULSEN, Kevin; ZETTER, Kim. 3 Weeks After Arrest, Still No Charges in Wikileaks Probe [online]. Wired, 2010-6-16 [cit. 2010-12-06]. Dostupné online. (angličtina)
- ↑ a b c Archivovaná kopie. firedoglake.com [online]. [cit. 2011-01-10]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu.
- ↑ Archivovaná kopie. www.bradleymanning.org [online]. [cit. 2011-01-10]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2011-01-07.
- ↑ a b c Manning Held in Extreme Conditions. The Advocate [online]. 2010-12-23 [cit. 2011-01-10]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2010-12-29. (anglicky)
- ↑ a b VESELÝ, Daniel. Václav Havel zesměšňuje člověka, který je za hanebných podmínek vězněn, aniž by byl obviněn z nějakého zločinu. Britské listy [online]. 2011-01-03 [cit. 2021-09-15]. Dostupné online.
- ↑ UNITED STATES DIVISION – CENTER: Media Release: Soldier faces criminal charges [online]. CBS News, 2010-07-06 [cit. 2021-09-15]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ Associated Press. Panel Says WikiLeaks Suspect Is Competent to Stand Trial. The New York Times [online]. 2011-04-30 [cit. 2021-09-15]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ Bradley Manning's Confinement Conditions are 'Not Customary' [online]. Human Rights First, 2010-12-23 [cit. 2021-09-15]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2021-09-15. (anglicky)
- ↑ a b c d e Bradley Manning confidant David House reports on the alleged whistle-blower's confinement [online]. YouTube, 2010-12-23 [cit. 2021-09-15]. Umístěno na účtu FiredoglakeTV; záznam pořadu zpravodajského kanálu MSNBC. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ SAMEULS, Daavid. The Shameful Attacks on Julian Assange [online]. The Atlantic, 2010-12-3 [cit. 2010-12-06]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ Typical Day For PFC Bradley Manning [online]. San Diego Military Defense Attorneys, 2010-12-18 [cit. 2021-09-15]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ 'Manning held in inhumane detention'. Press TV [online]. 2010-12-18 [cit. 2021-09-15]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2012-09-07. (anglicky)
- ↑ GREENWALD, Glenn. The inhumane conditions of Bradley Manning’s detention. Salon.com [online]. 2010-12-15 [cit. 2021-09-15]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2013-03-09. (anglicky)
- ↑ WikiLeaks' Manning Held as "Political Prisoner," UN to Investigate. www.youtube.com [online]. [cit. 2011-01-10]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2013-11-09. [nedostupný zdroj]
- ↑ The Washington Post [online]. [cit. 2021-09-15]. Dostupné online. [nedostupný zdroj]
- ↑ OSN obvinila Spojené státy z mučení Bradleyho Manninga. Britské listy [online]. 2012-03-13 [cit. 2021-09-15]. Dostupné online.
- ↑ Archivovaná kopie. www.advocate.com [online]. [cit. 2011-01-10]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2010-12-29.
- ↑ Americká armáda: Mezi Assangem a Manningem se nepodařilo najít vazby. Britské listy [online]. 2011-01-25 [cit. 2021-09-15]. Dostupné online.
- ↑ ACKERMAN, Bruce. A Statement on Private Manning's Detention [online]. Balkinization, 2011-03-15 [cit. 2021-08-26]. Seznam právníků, kteří podepsali protestní dopis. Dostupné online.
- ↑ 250 amerických akademických právníků protestuje proti věznění Bradleyho Manninga. Britské listy [online]. 2011-04-11 [cit. 2021-09-15]. Dostupné online.
- ↑ Bradley Manning: top US legal scholars voice outrage at 'torture'. the Guardian [online]. 2011-04-10 [cit. 2021-08-26]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ Marines’ found they mistreated Manning at Quantico brig, then tried to hide the report. www.bradleymanning.org [online]. [cit. 2011-08-02]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2011-07-24.
- ↑ GERSTEIN, Josh. Inquiry faults Manning treatment. POLITICO [online]. [cit. 2021-08-26]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ Obama zrušil zbytek trestu ženě, která předala serveru WikiLeaks 700 000 utajovaných dokumentů [online]. aktualne.cz [cit. 2017-01-17]. Dostupné online.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Chelsea Manningová na Wikimedia Commons
- (anglicky) Bradley Manning Support Network
- (anglicky) Časová osa kauzy Bradley Manning/WikiLeaks Archivováno 15. 1. 2011 na Wayback Machine.
- Chelsea Manningová na X (dříve Twitteru)
![]() | Tento článek je příliš stručný nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že jej vhodně rozšíříte. Nevkládejte však bez oprávnění cizí texty. |