Cesarevič (1901)
![]() Cesarevič | |
Základní údaje | |
---|---|
![]() | |
Typ | predreadnought |
Uživatelé | ruské carské námořnictvo |
Zahájení stavby | 1899 |
Spuštěna na vodu | 1901 |
Uvedena do služby | 3. září 1903 |
Osud | vyřazen |
Předchůdce | Retvizan |
Následovník | třída Borodino |
Takticko-technická data | |
Výtlak | 12 915 t (standardní) 13 110 t (plný)[1] |
Délka | 118,5 m (max.) |
Šířka | 23,2 m |
Ponor | 7,92 m (max.) |
Pohon | parní stroje, 20 kotlů 2 lodní šrouby 16 300 hp |
Palivo | uhlí |
Rychlost | 18 uzlů |
Dosah | 5500 nám. mil při 10 uzlech |
Posádka | 779 |
Pancíř | až 250mm boky až 250mm hlavní věže a barbety 150mm sekundárí věže 127mm sekundární barbety 50+40mm paluba 254mm velitelská věž |
Výzbroj | 4× 305mm kanón (2×2) 12× 152mm kanón (6×2) 20× 75mm kanón (20×1) 20× 47mm kanón (20×1) 8× 37mm kanón (8×1) 4× 381mm torpédomet |
Operační nasazení | |
Nasazení | Rusko-japonská válka První světová válka |
Cesarevič byl predreadnought ruského carského námořnictva. Ve službě byl v letech 1903–1918. Nasazen byl v rusko-japonské válce a v první světové válce.
Stavba
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/89/Rus_Tsesarevich_Image5.jpg/220px-Rus_Tsesarevich_Image5.jpg)
Plavidlo postavila francouzská loděnice Forges et Chantiers de la Méditerranée v La Seyne-sur-Mer. Stavba byla zahájena roku 1899, na vodu bylo spuštěno roku 1901 a do služby bylo uvedeno 3. září 1903.[1]
Konstrukce
Výzbroj tvořily čtyři 305mm kanóny ve dvoudělových věžích, dvanáct 152mm kanónů ve dvoudělových věžích, dvacet 75mm kanónů, dvacet 47mm kanónů, osm 37mm kanónů a čtyři 381mm torpédomety.[1] Boční salva měla hmotnost 6000 kg.[2] Pohonný systém měl výkon 16 300 hp. Skládal se z 20 kotlů Belleville a parních strojů, pohánějících dva lodní šrouby. Nejvyšší rychlost dosahovala 18 uzlů. Dosah byl 5500 námořních mil při rychlosti 10 uzlů.[1]
Osudy
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/af/Tsesarevich_Russian_Battleship.jpg/220px-Tsesarevich_Russian_Battleship.jpg)
Cesarevič se účastnil rusko-japonské války. Při úvodním japonském útoku na Port Arthur v únoru 1904 byl poškozen torpédem. Po dokončení oprav se stal vlajkovou lodí admirála Vitgefta v bitvě ve Žlutém moři ve dnech 10.–11. srpna 1904. Po ruské porážce Cesarevič unikl a byl internován v Tsingtau. Rusku byl vrácen v roce 1905.[1]
První světové války se Cesarevič účastnil v řadách baltského loďstva. Nebyl však příliš aktivní. V roce 1917 byl přejmenován na Graždanin. Dne 17. října 1917 byl poškozen německým námořnictvem v bitvě v úžině Moon. Za říjnové revoluce loď ovládli bolševici. V roce 1918 byl vyřazen a roku 1925 sešrotován.[1]
Odkazy
Reference
- ↑ a b c d e f TSESAREVICH battleship (1903) [online]. Navypedia.org [cit. 2019-09-27]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ HYNEK, Vladimír; KLUČINA, Petr. Válečné lodě 2: Mezi krymskou a rusko-japonskou válkou. Praha: Naše vojsko, 1986. S. 90.
Literatura
- HYNEK, Vladimír; KLUČINA, Petr. Válečné lodě 2: Mezi krymskou a rusko-japonskou válkou. Praha: Naše vojsko, 1986. 28-058-86.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Cesarevič na Wikimedia Commons
Ruské a sovětské třídy válečných lodí z období první světové války | |
---|---|
Dreadnoughty: | Gangut • Imperatrica Marija • Imperator Nikolaj IX |
Predreadnoughty: | Jekatěrina II. • Imperator Alexandr II. • Česma • Tri Svjatitělja • Rostislav • Cesarevič • Borodino • Peresvet • Potěmkin • Jevstafij • Andrej Pervozvannyj |
křižníky: | BorodinoX |
Pancéřové křižníky: | Rossija • Gromoboj • Bajan • Rjurik |
Lehké křižníky: | SvětlanaP |
Chráněné křižníky: | Pallada • Askold • Bogatyr • Izumrud |
Torpédoborce: | Sokol • Krečet • Kit • Vnimatělnyj • Bojkij • Tverdyj • Lovkij • Bditělnyj • Storoževoj (1905) • Ukraina • Emir Bucharskij • Gajdamak • Geněral Kondratěnko • Lejtěnant Šesťakov • Novik • Bespokojnyj • Lejtěnant Ilin • Orfej • Gavril • Izjaslav • Kerč • GoglandX |
Ponorky: | Delfin • Som • Kasatka • Minoga • Akula • Karp • Kaiman • Krab • Morž • Svatoj GeorgijX • Bars • Narval • F1 • AG • BX • GX • VX |
Nosiče hydroplánů: | Orlica • Imperator Alexander I. • Regele Carol I. • Rumania |
X – stavba zrušena; P – dokončeno po válce |