Březenská pánev
Březenská pánev | |
---|---|
![]() Sedimenty ve Střezovské rokli | |
Rozloha | 95,56 km² |
Nadřazená jednotka | Chomutovsko-teplická pánev |
Sousední jednotky | Bolebořská vrchovina Údlická kotlina Blažimská plošina Čeradická plošina Rohozecká vrchovina Klášterecká kotlina |
Světadíl | Evropa |
Stát | Česko![]() |
![]() ![]() Březenská pánev | |
Horniny | jíly, písky |
Povodí | Ohře |
Souřadnice | 50°24′33″ s. š., 13°23′11″ v. d. |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Březenská pánev je geomorfologický okrsek v jihozápadní části Chomutovsko-teplické pánve na rozhraní okresů Chomutov a Louny. Velká část jejího povrchu byla změněna těžbou hnědého uhlí.[1]
Poloha a sídla
Pánev leží mezi městy Chomutov, Kadaň a vodní nádrží Nechranice. Na severu ji přibližně vymezuje Podkrušnohorský přivaděč. U Černého vrchu se hranice stáčí k jihu a na jižním okraji Spořic k jihovýchodu, kde vede podél trasy dálnice D7. Jihovýchodní cíp okrsku leží na území okresu Louny mezi Vysočany a Hořeticemi. Jižní hranice vede údolím Černovického potoka směrem ke Kopečku a podél severního břehu nechranické vodní nádrže. Prochází areálem Elektrárny Tušimice k jižnímu okraji Prunéřova, kde se stočí na sever a pokračuje k Nové Vísce. K obcím v oblasti patří Březno, Černovice a Hrušovany.[2]
Geologie a geomorfologie
Geologickým podložím pánve jsou miocenní jezerní jíly a písky mosteckého souvrství se slojemi hnědého uhlí.[3] V izolovaných oblastech okolo Černého vrchu a Střezova se v podloží vyskytují třetihorní intruzivní horniny a pyroklastické sedimenty bazaltových hornin.[2]
Terén oblasti se sklání směrem od severozápadu k jihovýchodu[3] a byl výrazně pozměněn těžbou uhlí v povrchových velkolomech.[1] Část území, zejména v oblasti severně od Března, je poddolovaná historickými hlubinnými doly.[4] Reliéf krajiny je tvořen širokými rozvodními hřbety s plošinami se zbytky říčních štěrků. Podél úpatí Krušných hor se vyskytují náplavové kužely.[3]
V geomorfologickém členění Česka je okrsek s označením IIIB-3B-2 součástí celku Mostecká pánev a podcelku Chomutovsko-teplická pánev.[3] V jeho rámci sousedí na západě s Kláštereckou kotlinou a na severu s Údlickou kotlinou. Dalšími sousedy jsou podcelky Loučenská hornatina na severu, Žatecká pánev na jihovýchodě a Rohozecká vrchovina na jihu.[1]
Vodstvo
Osou území bývalo koryto říčky Hutné, které bylo ve druhé polovině dvacátého století přerušeno těžbou hnědého uhlí v Lomu Nástup – Tušimice. Voda z říčky byla svedena do Podkrušnohorského přivaděče[2] a říčka znovu vzniká až u Března, odkud teče původním korytem jako Černovický potok, který se u Žatce vlévá do Ohře.[5]
Ochrana přírody
Na severním okraji Střezova začíná přírodní památka Střezovská rokle, kde je chráněna až dvacet metrů hluboká rokle vyhloubená erozní činností vody v třetihorních měkkých sedimentech.[6] Přírodní památka Černovice byla vyhlášena za účelem ochrany biotopu s výskytem roháče obecného.[7] Významným paleontologickým nalezištěm byla přírodní památka Merkur,[3] která zanikla v důsledku sesuvů půdy na počátku 21. století.[8]
Odkazy
Reference
- ↑ a b c BÍNA, Jan; DEMEK, Jaromír. Z nížin do hor. Geomorfologické jednotky České republiky. 1. vyd. Praha: Academia, 2012. 344 s. ISBN 978-80-200-2026-0. Kapitola IIIB-3B Chomutovsko-teplická pánev, s. 122–123.
- ↑ a b c CENIA. Topografická, geologická a geomorfologická mapa ČR [online]. Praha: Národní geoportál INSPIRE [cit. 2018-03-17]. Dostupné online.
- ↑ a b c d e Zeměpisný lexikon ČR. Hory a nížiny. Příprava vydání Jaromír Demek, Peter Mackovčin. 2. vyd. Brno: Agentura ochrany přírody a krajiny ČR, 2006. 582 s. ISBN 80-86064-99-9. Heslo Březenská pánev, s. 86–87.
- ↑ Důlní díla a poddolování [online]. Česká geologická služba [cit. 2018-03-17]. Dostupné online.
- ↑ Základní charakteristiky Černovického potoka a jeho povodí 1 [online]. Výzkumný ústav vodohospodářský T. G. Masaryka [cit. 2014-12-20]. Dostupné online.
- ↑ Chráněná území ČR I. Ústecko. Příprava vydání Peter Mackovčin. Praha: Agentura ochrany přírody a krajiny ČR, 1999. 352 s. ISBN 80-86064-37-9. Kapitola Střezovská rokle, s. 101.
- ↑ AOPK ČR. PP Černovice [online]. AOPK ČR [cit. 2018-03-17]. Dostupné online.
- ↑ GÜRTLEROVÁ, Pavla. Merkur [online]. Praha: Česká geologická služba, 2009-02-05, rev. 2009-08-20 [cit. 2014-11-15]. Dostupné online.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Březenská pánev na Wikimedia Commons