Adam Matyáš z Trauttmansdorffu
Adam Matyáš z Trauttmansdorffu | |
---|---|
![]() Adam Matyáš hrabě z Trauttmansdorffu | |
Nejvyšší maršálek Českého království | |
Ve funkci: 10. červen 1645 – 2. listopad 1684 | |
Panovník | Ferdinand III., Leopold I. |
Předchůdce | Matyáš Ferdinand Berka z Dubé |
Nástupce | Rudolf Vilém z Trauttmansdorffu |
Císařský rada | |
Narození | 1617 Horšovský Týn Habsburská monarchie ![]() |
Úmrtí | 2. listopadu 1684 (ve věku 66–67 let) Horšovský Týn Habsburská monarchie ![]() |
Místo pohřbení | Trauttmansdorffská hrobka v Horšovském Týně |
Choť |
|
Rodiče | Maxmilián z Trauttmansdorffu (1584–1650) a Žofie Pálffyová (1596–1668) |
Děti | Rudolf Vilém z Trauttmansdorffu Leopold Antonín z Trauttmansdorffu Anna Marie z Trauttmansdorffu Marie Eleonora z Trauttmansdorffu |
Příbuzní | Jan Josef z Trauttmannsdorffu (vnuk) |
Zaměstnání | politik |
Profese | šlechtic |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Adam Matyáš hrabě z Trauttmansdorffu (německy Adam Matthias Graf von Trauttmansdorff-Weinsberg, 1617, Horšovský Týn – 2. listopadu 1684 tamtéž) byl česko-rakouský šlechtic, velkostatkář v Čechách a dlouholetý nejvyšší maršálek Českého království.
Původ a kariéra
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/71/Trauttmannsdorff-Grafen-Wappen.png/220px-Trauttmannsdorff-Grafen-Wappen.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f3/Hor%C5%A1ovsk%C3%BD_T%C3%BDn_2012-08-05_Z%C3%A1mek_-_pr%C5%AF%C4%8Del%C3%AD.jpg/220px-Hor%C5%A1ovsk%C3%BD_T%C3%BDn_2012-08-05_Z%C3%A1mek_-_pr%C5%AF%C4%8Del%C3%AD.jpg)
Byl nejstarším synem hraběte Maxmiliána z Trauttmansdorffu (1584–1650) a jeho manželky Žofie Pálffyové (1596–1668).
V letech 1635–1638 absolvoval kavalírskou cestu, během níž pobýval převážně v Itálii. Po návratu do vlasti vstoupil do služeb Habsburků a díky otcově vlivu získal ve věku 28 let jeden z hlavních postů ve správě Českého království, stal se nejvyšším maršálkem a tento úřad zastával až do své smrti bezmála čtyřicet let (1645–1684). Z titulu této funkce byl zároveň zemským sudím, členem sboru místodržících, byl též císařským radou.
V únoru 1658 hostil týden na svém zámku v Horšovském Týně Leopolda I. na jeho cestě do Frankfurtu. Jako nejvyšší maršálek Českého království měl pak důležitou ceremoniální úlohu při volbě a korunovaci císaře ve Frankfurtu. Později ale u dvora neměl nijak velký vliv, což dokládá jeho celoživotně nenaplněná ambice získat prestižní řád Zlatého rouna.
Majetkové poměry
Jako nejstarší syn svého otce převzal Adam Matyáš stěžejní část rodového majetku v Čechách představovanou rozsáhlým panstvím Horšovský Týn, krátce držel Větrný Jeníkov, součástí jeho dědického podílu byl i dům v Plzni a dva paláce v Praze.
Záhy po otcově úmrtí začal Adam Matyáš rozšiřovat své jmění, v roce 1651 koupil panství Grabštejn v severních Čechách. Za 130 000 zlatých přikoupil k Horšovskému Týnu velké panství Hostouň s 18 vesnicemi (1659), k Hostouni pak ještě v roce 1659 jeho manželka přikoupila statek Tasnovice. Prostřednictvím první manželky Evy Johanky ze Šternberka přibyly do majetku Trauttmansdorfů dočasně či dlouhodoběji i statky v jižních Čechách (Lnáře, Protivín).
V souladu se závětí svého otce založil Adam Matyáš v Horšovském Týně kapucínský klášter (1650–1654), který se zároveň stal rodinnou hrobkou Trauttmansdorffů.
Rodina
První sňatek uzavřel v roce 1642 v Litomyšli s Evou Johankou ze Šternberka (1621–1674), podruhé se oženil s výrazně mladší Marií Isabelou Lobkovicovou († 1719). Ze dvou manželství měl celkem 15 dětí, nejstarší syn Rudolf Vilém (1646–1689) zdědil Horšovský Týn a byl též nejvyšším maršálkem Českého království (1685–1689) a stál u zrodu pozdější knížecí linie rodu, mladší syn Zikmund Ludvík (1651–1707) převzal statky v Rakousku a založil gleichenberskou větev, která vymřela v 19. století.
Odkazy
Literatura
- MAŠEK, Petr: Šlechtické rody v Čechách, na Moravě a ve Slezsku; Praha, 2010 ISBN 978-80-257-0294-9