Škoda T-21
![ikona](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/99/Question_book-new.svg/48px-Question_book-new.svg.png)
Škoda T-21 / Škoda Š-II-c | |
---|---|
![]() T-21 během zkoušek v Maďarsku | |
Typ vozidla | prototyp středního tanku |
Země původu | Československo![]() |
Historie | |
Výrobce | Akciová společnost, dříve Škodovy závody |
Návrh | 1936 |
Období výroby | 1937–1938 |
Vyrobeno kusů | 1 |
Základní charakteristika | |
Posádka | 4 |
Délka | 5,56 m |
Šířka | 2,45 m |
Výška | 2,37 m |
Hmotnost | 16,5 tun |
Pancéřování a výzbroj | |
Pancéřování | 16–30 mm |
Hlavní zbraň | Tankový kanón Škoda A11 ráže 47 mm |
Sekundární zbraně | 2 kulomety vz. 37 |
Pohon a pohyb | |
Motor | Škoda V8 |
Výkon | 240 k (177,4 kW) |
Odpružení | listová pera |
Max. rychlost | 50 km/h |
Poměr výkon/hmotnost | 14,5 k/tunu |
Dojezd | 145 km (komunikace) |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Škoda T-21 (do května 1939 označován jako Š-II-c) byl prototyp československého středního tanku vyvinutý Škodovými závody v letech 1936 až 1938. Jednalo se o vozidlo klasické konfigurace, po technické stránce odpovídající dobovým standardům, vyzbrojené poloautomatickým dělem ráže 47 milimetrů v otočné věži a disponující, podobně jako jeho na domácí půdě úspěšnější konkurent Praga V-8-H, gyrokompasem a systémem ochrany posádky proti chemickým bojovým látkám. Uspořádáním podvozku, použitím planetové převodovky a pneumatického posilovače řízení vozidlo navazovalo na koncepci lehkého tanku vz. 35, předchozí úspěšné tankové konstrukce Škody.
Vývoj vozidla byl poznamenán vleklými problémy zejména s přehříváním pohonné jednotky, a ukončen byl až na sklonku roku 1938 kdy, vzhledem k celkovému útlumu výzbrojních programů republiky v pomnichovském období, již nebyl zaveden do výzbroje armády Československa a jeho sériová výroba v mateřském závodě v Plzni nebyla zahájena. Na jeho základě zde nicméně během okupace na objednávku německé branné moci v letech 1939–1941 vznikly zdokonalené prototypy T-22 a T-23, disponující zesílenou pancéřovou ochranou a výkonnější pohonnou jednotkou.
V roce 1940 byla licenční práva na vozidlo poskytnuta Maďarsku které jej vyrábělo a dále vyvíjelo pod označením Turán. V sestavě Maďarské armády byly tanky Turán nasazeny do bojů druhé světové války na východní frontě. Objednávka Rumunska z roku 1941, znějící na 216 kusů T-21, pod plánovaným označením R-3, nemohla být realizována, vzhledem k vytíženosti Škodových závodů zakázkami pro Wehrmacht. Dalším zahraničním zájemcem o tank byla armáda Itálie, která jej příznivě hodnotila během zkoušek v roce 1941, ale k dohodě o licenční výrobě nakonec nedošlo.
Související články
- Turán – maďarská licenční varianta
- Zrínyi II – na ní založené samohybné dělo
Literatura
- FRANCEV, Vladimír; KLIMENT, Charles. Československá obrněná vozidla 1918–1948. 1. vyd. Praha: ARES, 1999. 381 s. ISBN 80-86158-06-3.
- FRANCEV, Vladimír. Plzeňský cestovatel – střední tank Škoda T-21. HPM. 1997, roč. 7, čís. 2, s. 24–29. ISSN 1210-1427.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Škoda T-21 na Wikimedia Commons
- Škoda Š-II-c/T-21 na www.valka.cz
- Škoda Š-II-c (T-21), T-22 a T-23 na www.utocnavozba.wz.cz
![]() | Tento článek je příliš stručný nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že jej vhodně rozšíříte. Nevkládejte však bez oprávnění cizí texty. |
Československá meziválečná bojová vozidla | |
---|---|
Tanky | |
Dělostřelecké tahače | |
Obrněné vozy | |
Exportní vozidla | |
Prototypy | Škoda Š-I-j • Škoda Š-II • Škoda Š-III • Škoda T-21 • Praga V-8-H • Tatra T-III |