Senyoria d'Avesnes
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/89/Blason_Maison_d%E2%80%99Avesnes.svg/220px-Blason_Maison_d%E2%80%99Avesnes.svg.png)
Avesnes fou una senyoria del Sacre Imperi que va sorgir cap al 1050 fundada per Guedrí el Barbut, un magnat que havia rebut la regió en feu i hi va bastir el castell. Va enllaçar amb el vescomtes de Tournai i cent anys després va adquirir més senyories entre elles Condé, i més tard va adquirir la de Guisa, per matrimoni. El senyor Jaume d'Avesnes va morir a la batalla d'Arsuf a Palestina el 1191, durant la tercera Croada.[1] El 1240, a la mort de Bucard, casat amb la comtessa de Blois, l'hereva Maria va rebre aquest comtat i cinc anys després, a la mort de l'avi Gautier II, les seves possessions amb la senyoria d'Avesnes i les altres de la línia paterna. La dinastia dels Châtillon de Blois es va acabar amb el seu fill Joan. Després va passar a la seva filla Joana, casada amb Pere I d'Alençon (mort 1285). A la seva mort el 1291 (havent mort amb mesos d'edat els seus fills Lluís i Felip el 1277 i 1279) l'herència va recaure en la línia de Guiu II, comte de Saint Pol (mort el 1289), que estava representada pel fill de Guiu II, Hug II, que va unir a Saint Pol el comtat de Blois i d'altres i la senyoria d'Avesnes, i després el seu fill Lluís I, aquest va morir a la batalla de Crécy el 26 d'agost de 1346 i la viuda Joana, comtessa de Soissons i senyora de Beaumont, de Chimay, Valenciennes i Condé va administrar els territoris fins a la seva mort el 1350; després d'un període de deu anys l'herència es va repartir entre tres fills: Lluís II va rebre les terres de Blois, Avesnes, Chimay i d'altres; Joan les terres del Països Baixos, i Guiu Soissons i Beaumont. Es va establir que si Lluís moria sense successió Blois i Avesnes passarien a Joan i la resta a Guiu. Lluís II va morir sense successió. El va succeir el seu germà Joan però a la seva mort sense successió va passar al germà Guiu que va reunir: el comtat de Soissons, les terres de Dargies, de Clary, de Catheu, de Maffles, de Tongres, de Beaumont, les senyories de Chimay, Couvin, Fumaing i Reving, les terres de Nouvion, els comtats de Blois i de Dunois, i els castells de Montils, de Châteaudun, Fréteval, Remorantin, Millançay i Château-Renault; les terres d'Avesnes, de Landrecies, de Sassogne; de Scoonhove, de la Goude i altres d'Holanda, Zelanda i Frísia. Malgastador en extrem va vendre a Lluís de Turena els comtats de Blois i Dunois (octubre de 1391) i després va vendre altres béns. Va morir el 2 de desembre de 1397 a Avesnes i els seus béns es van liquidar per fer front als deutes. La seva muller Maria de Namur va disposar encara de l'usdefruit fins a la seva mort el 1412.
A partir d'aquest moment la senyoria perd importància i va estar en mans de diversos senyors. El 1477 era senyor Alan d'Albret, que, a les ordres del rei de França (del que era conestable) la va assetjar perquè era fidel als borgonyons. Avesnes-sur-Helpe fou destruïda a l'assalt, però no va poder ser conservada per França. El 1556 va ser cedida al rei d'Espanya, però la senyoria fou reduïda a 220 hectàrees. El 1659, pel tractat dels Pirineus va passar a França.
Llista de senyors d'Avesnes
- Guedrí I el Sord o el Ros (magnat) vers 1000-1050
- Guedrí II el Barbut vers 1050-? (fill), també senyor de Condé, de Leuze i de Landrecies.
- Teodoric (fill) també senyor de Condé, de Leuze i de Landrecies, vers 1076-1106
- Ada o Ida vers 1106 (germana), casada amb astre I vescomte de Tournai
- Gosuí I el Borni vers 1106-1121 (senyor de Condé, de Leuze i de Landrecies) (fill)
- Gosuí II 1121-1127, també senyor de Condé, de Leuze i de Landrecies (fill)
- Gautier I Pulechel 1127-1147 (fill de Fastre II d'Oisy vescomte de Tournai que era germà de Gosuí I) (senyor de Condé, de Leuze i de Landrecies)
- Nicolau el Bell 1147-1171 (fill) (senyor de Condé, de Leuze i de Landrecies)
- Jaume 1171-1191 (fill) (senyor de Condé, de Leuze i de Landrecies) (senyor ius uxoris de Guisa) per matrimoni amb Adela de Guisa (hereva de Boucard de Guisa)
- Gautier II (fill) 1191-1246 (senyor de Condé, de Leuze, de Landrecies, de Guisa i de Trélon) casat amb Margarita comtessa de Blois
- Bucard, hereu mort el 1244
- Maria (filla) (senyora hereva de Condé, de Leuze, de Landrecies, de Guisa i de Trélon i per dret matern comtessa de Blois; senyora de Châtillon i Crécy per matrimoni) morta el 1241
- Joan I (fill) 1246-1279 (comte de Blois, de Chartres i de Dunois, senyor de Châtillon i de Crécy)
- Joana (filla) 1279-1291 (comtessa de Blois, de Chartres i de Dunois, senyora de Guisa, de Châtillon i de Crécy)
- Hug II (net de Joan I) 1291-1307 (comte de Blois i de Dunois, senyor de Guisa i de Châtillon)
- Guiu I (fill) 1307-1342 (comte de Blois i de Dunois, senyor de Guisa i de Châtillon)
- Lluís I (fill) 1342-1344 (comte de Blois i de Dunois, senyor de Châtillon)
- Lluís II (fill) 1344-1372 (comte de Blois i de Dunois, senyor de Châtillon)
- Joan II (germà) 1372-1381 (comte de Blois i Dunois, senyor de Châtillon)
- Guiu II (germà) 1372-1397 (comte de Blois i de Dunois, senyor de Châtillon)
- Maria de Namur 1397-1412 (per dret del marit Guiu II)
Referències
- ↑ Helen J. Nicholson, Medieval warfare: theory and practice of war in Europe, 300-1500, p.142 (anglès)
Bibliografia
- Adrien-Joseph Michaux, Chronologie historique des seigneurs de la terre et pairie d'Avesnes, Office d'édition et de diffusion du livre d'histoire, París, 1994 OCLC 36103867