Lluís Maria de Llauder i de Dalmases
![]() Lluís Maria de Llauder i de Dalmases ![]() | |||||||||||||
Nom original | (es) Luis María de Llauder ![]() | ||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Biografia | |||||||||||||
Naixement | 8 maig 1837 ![]() Madrid ![]() | ||||||||||||
Mort | 10 juny 1902 ![]() Barcelona ![]() | ||||||||||||
![]() | |||||||||||||
24 de desembre de 1870 – 2 de gener de 1871 | |||||||||||||
Circumscripció | Vic | ||||||||||||
13 d'abril de 1871 – 24 de gener de 1872 | |||||||||||||
← - Ignacio Sabater Arauco → | |||||||||||||
Circumscripció | Berga | ||||||||||||
![]() | |||||||||||||
6 de març de 1891 – 5 de gener de 1893 | |||||||||||||
Circumscripció | Berga | ||||||||||||
Dades personals | |||||||||||||
Activitat | |||||||||||||
Lloc de treball | Madrid ![]() | ||||||||||||
Ocupació | polític, advocat, periodista ![]() | ||||||||||||
Partit | Comunió Tradicionalista | ||||||||||||
Nom de ploma | Tanyeman ![]() | ||||||||||||
Llista
|
Lluís Maria de Llauder i de Dalmases (castellà: Luis María de Llauder) (Madrid, 8 de maig de 1837 - Barcelona, 10 de juny de 1902) fou un periodista i polític català, besnebot de Manuel de Llauder i de Camín, diputat a les Corts Espanyoles durant la restauració borbònica.[1]
Biografia
Fill de Ramon de Llauder i Freixes i de Maria Mercè de Dalmases i Bufalà,[2] va néixer a Madrid, però de ben petit s'establí amb la seva família a Barcelona (vegeu Casa Llauder) i després a Mataró (vegeu Torre Llauder).
El 1858 es va llicenciar en dret civil a la Universitat de Barcelona, però decidí dedicar-se al periodisme. Durant el sexenni democràtic, col·laborà als diaris El amigo del pueblo i El criterio católico, i des de 1870 dirigí les publicacions La Verdad Católica i La Convicción, des d'on defensà els drets monàrquics del carlisme, encara que s'oposava a la intervenció armada. Fou elegit diputat pel districte de Vic a les eleccions generals espanyoles de 1869[3] i pel de Berga a les de 1871.[4] Després de l'escissió del Partit Integrista el 1888, fou nomenat cap dels carlins de Catalunya. A les eleccions generals espanyoles de 1891 fou elegit diputat per Comunió Tradicionalista pel districte de Berga.[5]
Després de la Tercera Guerra Carlina continuà la seva tasca com a periodista i com a dirigent de l'Associació de Catòlics. Juntament amb Fèlix Sardà i Salvany fou un dels principals publicistes del catolicisme carlí del segle xix. El 1878, adquirí El Correo Catalán (nom adoptat per La Convicción), que dirigí fins a la seva mort, i el 1884 fundà la revista La Hormiga de Oro,[6][1] que el 1885 esdevingué llibreria, i el 1887, impremta i editorial.[7]
El 1898, el pretendent carlí Carles VII li concedí el títol de marquès de Valldeix.[1] No va tenir fills i morí el 1902[6] d'una meningoencefalitis.[cal citació]
Obres
- El desenlace de la Revolucion española: apuntes y consideraciones que es conveniente tener en cuenta para decidirse con acierto en las circunstancias escepcionales en que nos encontramos (1869)
- Una polémica instructiva (1892)
- La Europa judía (amb el pseudònim de Tanyeman, 1892)
Referències
- ↑ 1,0 1,1 1,2 «Lluís Maria de Llauder i de Dalmases». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
- ↑ Subiñà Coll, 1998, p. 95.
- ↑ «LLAUDER Y DALMASES, LUIS MARIA DE». Congreso de los Diputados, 1869-1871.
- ↑ «LLAUDER Y DALMASES, LUIS MARIA DE». Congreso de los Diputados, 1871-1872.
- ↑ «LLAUDER Y DALMASES, LUIS MARIA DE». Congreso de los Diputados, 1891-1892.
- ↑ 6,0 6,1 Subiñà Coll, 1998, p. 93.
- ↑ Reixac i Puig, Ramon. Els orígens de la tradició política liberal catòlica a Catalunya. Mataró, segles XVIII i XIX. Mataró: Caixa Laietana, 2008, p. 673 (Premi Iluro 2007).
Bibliografia
- Canal i Morell, Jordi. Banderas blancas, boinas rojas: una historia política del carlismo, 1876-1939. Marcial Pons Historia, 2006, p. 160-196. ISBN 978-8496467347.
- Subiñà Coll, Enric «La Torre Llauder. La masia i els seus propietaris». Sessió d'Estudis Mataronins, 15, 1998, pàg. 79-106.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4c/Wikisource-logo.svg/38px-Wikisource-logo.svg.png)