Kaus Medius
![]() | |
---|---|
![]() | |
Tipus | estel, font propera a infrarrojos i font d'emissió de raigs UV ![]() |
Tipus espectral (estel) | K2.5IIIaCN0.5[1] ![]() |
Constel·lació | Sagitari ![]() |
Època | J2000.0 ![]() |
Característiques físiques i astromètriques | |
Distància de la Terra | 127,44 pc [2] ![]() |
Radi | 16 R☉ ![]() |
Magnitud absoluta | −1,99 ![]() |
Magnitud aparent (V) | 2,668 (banda V)[3] ![]() |
Massa | 3,21 M☉ ![]() |
Temperatura efectiva | 4.220 K[4] ![]() |
Paral·laxi | 7,8468 mas[2] ![]() |
Moviment propi (declinació) | −27,361 mas/a [2] ![]() |
Moviment propi (ascensió recta) | 33,212 mas/a [2] ![]() |
Velocitat radial | −20,4 km/s[5] ![]() |
Gravetat superficial equatorial | 170 cm/s²[6] ![]() |
Ascensió recta (α) | 18h 20m 59.6429s[2] ![]() |
Declinació (δ) | -30° 10' 18.8319''[2] ![]() |
Metal·licitat | −0,4[4] ![]() |
Lluminositat | 58 lluminositats solars ![]() |
Edat estimada | 260 milions d'anys ![]() |
Catàlegs astronòmics | |
2MASS J18205962-2949412 (2MASS) GSC 06856-02170 (GSC) HD 168454 (Henry Draper Catalogue) HIP 89931 (Catàleg Hipparcos) HR 6859 (Catàleg d'Estrelles Brillants) IRAS 18177-2951 (IRAS) SAO 186681 (Catàleg SAO) GJ 9626 (Gliese Catalogue of Nearby Stars) GJ 710.1 (Gliese Catalogue of Nearby Stars) δ Sgr (nomenclatura de Bayer) ADS 11264 A (Catàleg d'Estrelles Dobles Aitken) CCDM J18210-2950A (Catàleg de Components d'Estrelles Dobles i Múltiples) FK5 687 (FK5) GC 25024 (Catàleg General de Boss) GCRV 10810 (General Catalogue of Stellar Radial Velocities) HIC 89931 (Hipparcos Input Catalogue) IDS 18146-2952 A (Index Catalogue of Visual Double Starsanglès) IRC -30376 (Two-Micron Sky Survey) JP11 2958 (JP11) N30 4070 (Catalog of 5,268 Standard Stars Based on the Normal System N30) NSV 24403 (New Catalogue of Suspected Variable Stars) PLX 4205 (Catàleg General de Paral·laxis Estel·lars Trigonomètriques) PLX 4205.00 (Catàleg General de Paral·laxis Estel·lars Trigonomètriques) PMC 90-93 490 (Tokyo Photoelectric Meridian Circle Catalog) PPM 268275 (Catàleg d'estrelles PPM) RAFGL 2126 (RAFGL) SACS 400 (Segon catàleg d'astrolabis de Santiago) SRS 30687 (Southern Reference Star Catalog) TD1 22169 (Catàleg de Fluxes Estel·lars Ultraviolats TD1) TYC 6856-2170-1 (Catàleg Tycho) UBV 15597 (UBV) UCAC4 301-222408 (Fourth USNO CCD Astrograph Catalog) WDS J18210-2950A (Catàleg d'Estrelles Dobles Washington) YZ 119 11865 (YZ) WEB 15356 (Vitesses radiales. Catalogue WEB: Wilson Evans Batten. Radial velocities: The Wilson-Evans-Batten catalogue) Gaia DR2 4049506483413484672 (Gaia Data Release 2) 19 Sgr (nomenclatura de Flamsteed) Gaia DR3 4049506483413484672 (Gaia DR3) TIC 49231061 (TESS Input Catalog) UBV M 22841 (UBV) ![]() |
Kaus Medius (δ Sagittarii / δ Sgr / 19 [Sagittarii) és un estel de magnitud aparent +2,72, el quart més brillant a la constel·lació del Sagitari.[7] Visualment forma part de l'arc de Sagitari, i està situada entre Kaus Australis (ε Sagittarii) i Kaus Borealis (λ Sagittarii). D'aquí prové el seu nom: Kaus de l'àrab «arc» i medius del llatí, indicant la seva posició intermèdia en l'arc. També és coneguda com a Kaus Media, Kaus Meridionalis i Delta Sagittarii.
Kaus Medius és una gegant taronja de tipus espectral K3IIIa especialment lluminosa, ja que brilla amb una lluminositat 1.180 vegades major que la lluminositat solar. La seva temperatura superficial de 4.300 K és aproximada, car aquesta mai ha estat mesurada directament. També destaca per la seva grandària, car el seu radi és 62 vegades més gran que el radi solar; situada en el lloc del Sol, s'estendria fins a 3/4 parts de l'òrbita de Mercuri. Amb una massa 5 vegades major que la del Sol, en el seu nucli probablement té lloc la fusió nuclear d'heli en carboni.[8] Posseeix una metal·licitat semblant a la solar ([Fe/H] = -0,01).[9]
Visualment Kaus Medius té tres companyes tènues:[10]
- Kaus Medius B, estel de magnitud 14,5 a 29 segons d'arc de l'estel principal.
- Kaus Medius C, estel de magnitud 15,0 a 36 segons d'arc.
- Kaus Medius D, estel de magnitud 13,0 a 59 segons d'arc.
No se sap amb certesa si aquests estels estan físicament relacionats amb Kaus Medius o simplement estan en la mateixa línia de visió. D'altra banda, existeix certa evidència espectroscòpica de que també pot existir una companya propera, cosa que poguera estar relacionada amb la seva incerta classificació com a estel de bari «lleu» —un estel que ha estat contaminat amb elements pesants procedents d'una companya ja evolucionada—.[8]
Kaus Medius s'hi troba a 347 anys llum del Sistema Solar i dins de 2,6 milions d'anys tindrà lloc el seu màxim acostament a la Terra —estarà a 245 anys llum—, moment en què la seva lluentor aconseguirà magnitud +1,96.[11]
Referències
- ↑ «The Perkins catalog of revised MK types for the cooler stars» (en anglès). The Astrophysical Journal Supplement Series, octubre 1989, pàg. 245–266. DOI: 10.1086/191373.
- ↑ 2,0 2,1 2,2 2,3 2,4 2,5 Afirmat a: Gaia Early Data Release 3. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 3 desembre 2020.
- ↑ Ulrich Bastian «catàleg Tycho-2». Astronomy and Astrophysics, març 2000, pàg. L27-L30.
- ↑ 4,0 4,1 «Lithium in red giant stars: Constraining non-standard mixing with large surveys in the Gaia era». Astronomy and Astrophysics, gener 2020. DOI: 10.1051/0004-6361/201936360.
- ↑ «Pulkovo Compilation of Radial Velocities for 35 495 Hipparcos stars in a common system» (en anglès). Astronomy Letters, 11, novembre 2006, pàg. 759–771. DOI: 10.1134/S1063773706110065.
- ↑ «High-resolution spectroscopic survey of 671 GK giants. I - Stellar atmosphere parameters and abundances» (en anglès). The Astrophysical Journal Supplement Series, desembre 1990, pàg. 1075–1128. DOI: 10.1086/191527.
- ↑ «Kaus Medius - Star in double system» (en anglès). SIMBAD (Centre de Dades astronòmiques d'Estrasburg). [Consulta: 23 desembre 2020].
- ↑ 8,0 8,1 «Kaus Media» (en anglès). Stars. Jim Kaler. [Consulta: 23 desembre 2020].
- ↑ Ryon, Jenna; Shetrone, Matthew D.; Smith, Graeme H. «Comparing the Ca ii H and K Emission Lines in Red Giant Stars». Publications of the Astronomical Society of the Pacific, 121, 882, 2009. pp. 842-856.
- ↑ Object query 2 arcmin Delta Sgr (SIMBAD)
- ↑ «Kaus Medius (Ashland Astronomy Studio)». Arxivat de l'original el 2015-03-10. [Consulta: 19 juny 2020].