Anna Simó i Castelló
![]() | No s'ha de confondre amb Anna Simon i Marí. |
![]() ![]() | |
Biografia | |
---|---|
Naixement | 26 juliol 1968 ![]() els Alamús (Segrià) ![]() |
![]() | |
13 juny 2023 – 12 agost 2024 ← Josep González i Cambray – Esther Niubó Cidoncha → Nomenada per: Pere Aragonès i Garcia | |
Presidenta Consell Escolar de Catalunya | |
13 juny 2018 – juny 2021 | |
![]() | |
26 octubre 2015 – 28 octubre 2017 (dissolució parlamentària) Legislatura: onzena legislatura de la Catalunya autonòmica Circumscripció electoral: Barcelona | |
![]() | |
26 octubre 2015 – 28 octubre 2017 ← Pere Navarro i Morera – Eusebi Campdepadrós i Pucurull → | |
![]() | |
17 desembre 2012 – 4 agost 2015 ← Lluís Maria Corominas i Díaz – Lluís Maria Corominas i Díaz → | |
![]() | |
17 desembre 2012 – 4 agost 2015 (dissolució parlamentària) Legislatura: desena legislatura de la Catalunya autonòmica Circumscripció electoral: Barcelona | |
![]() | |
16 desembre 2010 – 2 octubre 2012 (dissolució parlamentària) Legislatura: novena legislatura de la Catalunya autonòmica Circumscripció electoral: Barcelona | |
![]() | |
17 novembre 2006 – 5 octubre 2010 (dissolució parlamentària) Legislatura: vuitena legislatura de la Catalunya autonòmica Circumscripció electoral: Barcelona | |
![]() | |
20 desembre 2003 – 13 maig 2006 ← Irene Rigau i Oliver – Carme Figueras i Siñol → | |
![]() | |
14 juny 2003 – 23 desembre 2003 | |
Consellera comarcal del Barcelonès | |
2003 – ![]() | |
Dades personals | |
Residència | l'Hospitalet de Llobregat ![]() |
Formació | Universitat de Barcelona ![]() |
Activitat | |
Lloc de treball | Barcelona ![]() |
Ocupació | política, filòloga ![]() |
Partit | Esquerra Republicana de Catalunya (1990–) ![]() |
Membre de | |
Altres | |
Condemnada per | desobediència (2020) → (inhabilitació per a càrrecs públics, multa) ![]() |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
Anna Simó i Castelló (els Alamús, Segrià, 26 de juliol de 1968) és una filòloga i política catalana.
Militant d'Esquerra Republicana de Catalunya, ha estat consellera de Benestar i Família de la Generalitat de Catalunya (2003-2006), vicepresidenta primera i secretària primera del Parlament de Catalunya (2015-2018),[1] presidenta del Consell Escolar de Catalunya (2018-2021)[2][3] i consellera d'Educació del 13 de juny de 2023 a 12 d'agost de 2024.[4]
Activitat professional
Nascuda l'any 1968 al municipi dels Alamús, al Segrià, des de ben jove va créixer i residir a l'Hospitalet de Llobregat, a la comarca del Barcelonès.[5] Llicenciada en filologia catalana per la Universitat de Barcelona, va fer un postgrau de planificació lingüística a la mateixa universitat. Va treballar al Consorci per a la Normalització Lingüística, on va tenir diversos càrrecs i ocupacions, com ara la de responsable de Ciutat Vella al Centre de Normalització Lingüística de Barcelona.
És membre de diverses entitats culturals i cíviques, entre les quals Ca la Dona i el Centre d'Estudis de l'Hospitalet. Afiliada a la CONC des del 1990, ha format part del Comitè d'Empresa del Consorci per a la Normalització Lingüística.
Activitat política
És militant d'Esquerra Republicana de Catalunya des del 1990 i forma part del Consell Nacional de la formació des del 1994 i de l'executiva des de 1998, on ha estat secretària de política social (2001-2004), vicesecretària d'acció política (2006-2008) i portaveu (des del 2011). A més ha estat presidenta local del partit a l'Hospitalet (1996-2002), càrrec que ha tornat a ocupar des d'octubre de 2022.[6]
En el camp de la política local, va ser elegida regidora de l'Ajuntament de l'Hospitalet de Llobregat el 2003 i va ser consellera comarcal del Consell Comarcal del Barcelonès.
Amb la formació del Govern de la Generalitat presidit per Pasqual Maragall arran de la coalició pactada entre el PSC, ERC i ICV-EUiA va ser nomenada consellera de Benestar i Família (2003-2006).
Durant la vuitena i la novena legislatura del Parlament de Catalunya fou diputada a la cambra i portaveu del Grup Parlamentari d'Esquerra Republicana de Catalunya.
En la desena legislatura parlamentària va ser escollida de nou diputada i en la sessió constitutiva del Parlament, celebrada el 17 de desembre de 2012, va ser elegida vicepresidenta primera de la cambra catalana, i en l'onzena legislatura va ser elegida com a secretària primera.
Està processada per desobediència per haver votat a la Mesa del Parlament a favor de la tramitació de la Llei del referèndum,[7] a l'espera de judici.
El juny de 2023 fou nomenada consellera d'Educació, en substitució de Josep González Cambray, durant la reforma del govern Aragonès com a conseqüència dels resultats del partit a les eleccions municipals de 2023.[8]
Premis
- Premi Caterina Casas al compromís nacional (2024)[9]
Referències
- ↑ «Anna Simó i Castelló | enciclopedia.cat». [Consulta: 24 maig 2023].
- ↑ «Anna Simó, nueva presidenta del Consell Escolar de Catalunya». La Vanguardia.
- ↑ «Nova Presidenta». Consell Escolar de Catalunya, 2021. Arxivat de l'original el 2019-10-31. [Consulta: 30 juny 2021].
- ↑ NacióDigital. «Aragonès prescindeix de Cambray i Fernàndez per obrir una nova etapa al Govern». [Consulta: 12 juny 2023].
- ↑ «El adiós de Anna Simó tras cuatro legislaturas en el Parlament» (en castellà). LaVanguardia.com, 11-11-2017. [Consulta: 3 setembre 2021].
- ↑ Notícies, El Far. «Anna Simó encapçala la nova executiva local d'Esquerra Republicana» (en castellà), 04-10-2022. [Consulta: 13 juny 2023].
- ↑ «Per quins delictes processa el Suprem els 25 dirigents sobiranistes?». Ara.cat.
- ↑ 324cat. «Els consellers Capella i Mascort: continuisme a Acció Climàtica i renovació a Territori», 12-06-2023. [Consulta: 13 juny 2023].
- ↑ Elansari, Samar. «La PARM, l’Agrupa i Anna Simó guanyen el premi Caterina Casas», 27-05-2024. [Consulta: 21 juny 2024].
Enllaços externs
- Anna Simó Arxivat 2015-04-02 a Wayback Machine. a Esquerra.cat
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)