Černýita
![]() | |
---|---|
![]() ![]() | |
Fórmula química | Cu₂(Cd,Zn,Fe)SnS₄ |
Epònim | Petr Černý ![]() |
Localitat tipus | mina Tanco ![]() |
Classificació | |
Categoria | sulfurs |
Nickel-Strunz 10a ed. | 2.CB.15a ![]() |
Nickel-Strunz 9a ed. | 2.CB.15a ![]() |
Dana | 2.9.2.2 |
Heys | 6.1.13 |
Propietats | |
Sistema cristal·lí | tetragonal |
Estructura cristal·lina | a = 5,487Å; c = 10,828Å; |
Grup puntual | 4 2m - escalenoedral |
Grup espacial | grup espacial I-42m ![]() |
Color | gris acer |
Duresa | 4 |
Lluïssor | metàl·lica |
Color de la ratlla | negre |
Diafanitat | opaca |
Densitat | 4,76 g/cm³ (calculada) |
Propietats òptiques | anisotròpica |
Més informació | |
Estatus IMA | aprovat ![]() |
Codi IMA | IMA1976-057 |
Símbol | Čný ![]() |
Referències | [1] |
La černýita és un mineral de la classe dels sulfurs, que pertany al grup de l'estannita. Rep el nom en honor del doctor Petr Černý (1934 - 7 d'abril de 2018), professor de geologia a la Universitat de Manitoba, al Canadà, i expert en la mineralogia de les pegmatites. Va descobrir el mineral a la Mina de Tanco (Canadà).
Característiques
La černýita és una sulfosal de fórmula química Cu₂(Cd,Zn,Fe)SnS₄. Es tracta d'una espècie aprovada per l'Associació Mineralògica Internacional, i publicada per primera vegada el 1978. Cristal·litza en el sistema tetragonal. La seva duresa a l'escala de Mohs és 4.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la černýita pertany a «02.CB - Sulfurs metàl·lics, M:S = 1:1 (i similars), amb Zn, Fe, Cu, Ag, etc.» juntament amb els següents minerals: coloradoïta, hawleyita, metacinabri, polhemusita, sakuraiïta, esfalerita, stil·leïta, tiemannita, rudashevskyita, calcopirita, eskebornita, gal·lita, haycockita, lenaïta, mooihoekita, putoranita, roquesita, talnakhita, laforêtita, ferrokesterita, hocartita, idaïta, kesterita, kuramita, mohita, pirquitasita, estannita, estannoidita, velikita, chatkalita, mawsonita, colusita, germanita, germanocolusita, nekrasovita, estibiocolusita, ovamboïta, maikainita, hemusita, kiddcreekita, polkovicita, renierita, vinciennita, morozeviczita, catamarcaïta, lautita, cadmoselita, greenockita, wurtzita, rambergita, buseckita, cubanita, isocubanita, picotpaulita, raguinita, argentopirita, sternbergita, sulvanita, vulcanita, empressita i muthmannita.
Formació i jaciments
Aquesta espècie va ser descrita a partir de mostres obtingudes en dos indrets: la mina Tanco, situada al llac Bernic, a Manitoba (Canadà), i la mina Hugo, a la localitat de Keystone, dins el comtat de Pennington (Dakota del Sud, Estats Units). També ha estat descrita a Alemanya, Noruega, Polònia, Espanya i Suïssa.
Referències
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
- ↑ «Černýite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 9 desembre 2019].